iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 549300EW2KM4KROKQV31 2024-01-01 2024-12-31 549300EW2KM4KROKQV31 2023-01-01 2023-12-31 549300EW2KM4KROKQV31 2024-12-31 549300EW2KM4KROKQV31 2023-12-31 549300EW2KM4KROKQV31 2022-12-31 549300EW2KM4KROKQV31 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-12-31 tietoevry:YlikurssirahastoJaMuutRahastotMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-12-31 tietoevry:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-01-01 2024-12-31 tietoevry:YlikurssirahastoJaMuutRahastotMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-01-01 2024-12-31 tietoevry:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-12-31 tietoevry:YlikurssirahastoJaMuutRahastotMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-12-31 tietoevry:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 549300EW2KM4KROKQV31 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EW2KM4KROKQV31 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EW2KM4KROKQV31 2022-12-31 tietoevry:YlikurssirahastoJaMuutRahastotMember 549300EW2KM4KROKQV31 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300EW2KM4KROKQV31 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EW2KM4KROKQV31 2022-12-31 tietoevry:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 549300EW2KM4KROKQV31 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-01-01 2023-12-31 tietoevry:YlikurssirahastoJaMuutRahastotMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-01-01 2023-12-31 tietoevry:SijoitetunVapaanOmanPaaomanRahastoMember 549300EW2KM4KROKQV31 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember
TOIMINTAKERTOMUS JA
TILINPÄÄTÖS 1.1.–31.12.2024
2024
2

Hallituksen toimintakertomus 1) |  | Konsernitilinpäätös (IFRS) |  | RAHOITUSRISKIEN HALLINTA JA PÄÄOMARAKENNE |  | 10. Sijoitukset | 192
Tietoevry | 5 | Tuloslaskelma | 124 | 20. Rahoitusriskien hallinta ja pääomarakenne | 166 | 11. Pitkäaikaiset saamiset | 192
Vuosi 2024 lyhyesti | 5 | Laaja tulos | 124 | 21. Lainat | 171 | 12. Lyhytaikaiset saamiset | 192
Viiden vuoden luvut | 6 | Tase | 125 | 22. Rahoitustuotot ja -kulut | 173 | 13. Siirtosaamiset | 193
IT-markkinoiden kehitys | 7 | Rahavirtalaskelma | 126 | 23. Rahoitusvarat ja -velat | 174 | 14. Oman pääoman muutokset | 193
Erikoistumiseen pohjautuva strategia luo arvoa kaikille sidosryhmille | 8 | Laskelma oman pääoman muutoksista | 127 | 24. Johdannaiset | 176 | 15. Pakolliset varaukset | 194
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot (IFRS) |  | 25. Rahavarat | 177 | 16. Pitkäaikainen vieras pääoma | 194
Taloudellinen tulos | 9 | 26. Osakepääoma ja rahastot | 177 | 17. Lyhytaikainen vieras pääoma | 194
Taloudellinen asema kauden lopussa | 13 | KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATTEET |  | MUUT TIEDOT |  | 18. Siirtovelat | 195
Investoinnit ja kehittäminen | 13 | 1. Perustiedot | 129 | 27. Hankitut ja myydyt liiketoiminnot | 179 | 19. Laskennalliset verosaamiset ja verovelat | 195
Tilauskanta | 13 | 2. Laadintaperiaatteet | 129 | 28. Tytäryhtiöt | 181 | 20. Vastuusitoumukset | 195
Henkilöstö | 14 | 3. Uusien ja muutettujen standardien sekä tulkintojen soveltaminen | 130 | 29. Osuudet yhteisyrityksissä | 183 | 21. Johdannaiset | 196
Tulosajurit vuonna 2025 | 15 | 30. Lähipiiritapahtumat | 183 | 22. Rahoitusriskien hallinta | 196
Merkittävät sopimukset | 15 | 4. Keskeiset kirjanpidolliset harkinnat ja arviot | 130 | 31. Vakuudet ja vastuusitoumukset | 184 |  |
Muutokset konsernirakenteessa | 18 | TILIKAUDEN TULOS |  | 32. Tilikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat | 184 | Varojenjakoehdotus | 196
Ulkomaiset sivuliikkeet | 18 | 5. Segmentti-informaatio | 131 |  |  | Toimintakertomuksen, kestävyysselvityksen ja tilinpäätöksen allekirjoitukset sekä tilinpäätösmerkintä | 197
Yhtiökokous | 19 | 6. Liikevaihto | 134 |  |
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta | 19 | 7. Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut | 137 | Emoyhtiön tilinpäätös (FAS) |  |  |
Hallitus | 20 | 8. Tuloverot | 138 | Tuloslaskelma | 185 | Tilintarkastuskertomus | 198
Toimitusjohtaja ja toimiva johto | 21 | 9. Osakekohtainen tulos | 141 | Tase | 186 | Kestävyysselvityksen varmennuskertomus | 203
Tilintarkastajat | 22 | PALKAT JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET |  | Rahoituslaskelma | 187 | Riippumattoman tilintarkastajan raportti Tietoevry Oyj:n ESEF- tilinpäätöksestä | 206
Merkittävimmät riskit | 22 | 10. Henkilöstökulut | 142 |  |
Osakkeet | 28 | 11. Johdon palkitseminen | 143 | Emoyhtiön tilinpäätöksen laadintaperiaatteet (FAS) | 188 |  |
Varojenjako | 32 | 12. Osakeperusteiset maksut | 145 | 1. Liikevaihto | 189 |  |
Koko vuoden 2025 näkymät | 34 | 13. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 148 | 2. Liiketoiminnan muut tuotot | 189 |  |
Taloudellinen kalenteri 2025 | 34 | SIJOITETTU PÄÄOMA JA KÄYTTÖPÄÄOMAN ERÄT |  | 3. Henkilöstökulut | 189 |  |
Tunnusluvut | 35 | 14. Liikearvo ja muut aineettomat hyödykkeet | 152 | 4. Liiketoiminnan muut kulut | 189 |
|  | 15. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 157 | 5. Johdon palkkiot | 189 |
Kestävyysselvitys 2) | 37 | 16. Vuokrasopimukset | 159 | 6. Rahoitustuotot ja -kulut | 190 |
|  | 17. Myyntisaamiset ja muut saamiset | 162 | 7. Tuloverot | 190 |
1) Tilintarkastamaton |  | 18. Varaukset | 164 | 8. Aineettomat hyödykkeet | 191 |
2) Varmennettu |  | 19. Ostovelat ja muut velat | 165 | 9. Aineelliset hyödykkeet | 191 |

3

Hallituksen
toimintakertomus
4

Hallituksen toimintakertomus
Tietoevry 5
Vuosi 2024 lyhyesti 5
Viiden vuoden luvut 6
IT-markkinat ja strategia 7
Taloudellinen kehitys ja investoinnit 9
Tilauskanta 13
Henkilöstö 14
Tulosajurit vuonna 2025 15
Merkittävät sopimukset 15
Ulkomaiset sivuliikkeet 18
Hallinto 19
Riskit 22
Osakkeet ja osakkeenomistajat 28
Varojenjako 32
Koko vuoden 2025 näkymät 34
Tunnusluvut 35
Kestävyysselvitys 37
5

Tietoevry
Julkinen osakeyhtiö Tietoevry Oyj on johtava pohjoismainen digitaalisten palveluiden ja ohjelmistojen tarjoaja.
Yhtiön pääkonttori sijaitsee Suomessa, ja sen palveluksessa on noin 23 000 asiantuntijaa maailmanlaajuisesti.
Tietoevry palvelee tuhansia yksityisen ja julkisen sektorin asiakkaita noin 90 maassa. Yhtiön osakkeet on listattu
NASDAQ Helsingissä ja Tukholmassa sekä Oslon Pörssissä.
Yhtiön palvelut kattavat datakeskeiset kehitys- ja konsultointipalvelut, ohjelmistoratkaisut, jatkuvat palvelut ja
transformaatiopalvelut sekä näihin liittyvän osaamisen, jolla tuetaan asiakkaiden liiketoiminnan uudistamista,
innovointia ja toiminnan tehokkuutta. Tietoevry konsultoi asiakkaita, suunnittelee ja toteuttaa ratkaisuja sekä
varmistaa palveluiden jatkuvan saatavuuden. Kilpailukyky perustuu ratkaisuihin, joissa alan viimeisimmät
teknologiat yhdistyvät konsultointiosaamiseen, integrointikyvykkyyteen, teollistettuihin palvelutoimituksiin ja
vahvaan globaaliin toimituskykyyn.
Tietoevryn viidellä erikoistuneella liiketoiminta-alueella on täysi toiminnallinen vastuu omasta
liiketoimintastrategiastaan, palveluvalikoimastaan, investoinneistaan ja kumppanuuksistaan. Näin yhtiö voi
hyödyntää pilvinatiivien ja tekoälyvahvisteisten ratkaisujen tarjoamat mahdollisuudet parhaalla mahdollisella
tavalla sekä paremmin tehostaa ja laajentaa toimintaansa.
Konsernin rakenne on kuvattu kohdassa Strategia.
Vuosi 2024 lyhyesti
• Yhtiö jatkoi strategian toteuttamista tavoitteenaan asemoitua globaalisti johtavaksi toimijaksi
ohjelmistopalveluissa sekä kehitys- ja konsultointipalveluissa.
• Yhtiö odottaa saavansa Tietoevry Tech Services -liiketoiminnan strategisen arvioinnin päätökseen
maaliskuun 2025 aikana. Myyntiprosessi ei-teollisen toimijan kanssa on edennyt pitkälle. P rosessi saattaa
johtaa tai olla johtamatta transaktioon.
• Tietoevry Banking -alueen strategiseen arviointiin liittyen hallitus päätti huhtikuussa 2024, että
liiketoimintaa kehitetään edelleen erikoistuneena liiketoimintana osana konsernia.
• Yhtiö julkisti nimityksiä johtoryhmässä. Cosimo De Carlo on nimitetty Tietoevry Create -liiketoiminnan
johtajaksi 1.9.2024 alkaen ja Endre Rangnes nimitettiin Tietoevry Bankingin johtajaksi 3.9.2024 alkaen.
• Yhtiö jatkoi aktiivisesti investointejaan henkilöstön uudelleenkoulutukseen, jolla vahvistetaan osaamista
uusien teknologioiden alueilla, kuten pilvipalveluissa sekä datan ja tekoälyn hyödyntämisessä.
• Tietoevryn yhteen Ruotsissa sijaitsevaan konesalikeskukseen kohdistui rikollinen
kiristyshaittaohjelmahyökkäys tammikuussa 2024. Tapahtumaan liittyneet asiakassopimuskorvaukset
vaikuttivat negatiivisesti Tietoevry Tech Services -liiketoiminta-alueen kasvuun ja kannattavuuteen.
• Yhtiö solmi asiakassopimuksia uusien teknologioiden alueilla, kuten pilvipalvelut, data ja tekoäly/
generatiivinen tekoäly. Näitä on kuvattu osiossa Merkittävät sopimukset.
• Koko vuoden liikevaihto laski 2 %. Liikevaihto laski orgaanisesti 1) 2 %. Oikaistu liikevoitto 2) (EBITA) oli
344,7 (358,7) milj. euroa liikevoittomarginaalin ollessa 12,3 % (12,6).
• Liikevoitto (EBIT) oli 29,8 (255,6) milj. euroa. Liikevoittoon vaikutti Tietoevry Tech Services -alueen
liikearvoon liittyvä 200 milj. euron ei-rahavirtavaikutteinen arvonalentumistappio.
1) Oikaistu valuuttakurssien sekä yrityshankintojen ja -myyntien vaikutuksilla.
2) Oikaisuerät sisältää uudelleenjärjestelykulut, myyntivoitot/-tappiot, arvonalentumiset ja muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät.
6

Viiden vuoden luvut

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
Liikevaihto, milj. euroa | 2 802,6 | 2 851,4 | 2 928,1 | 2 823,4 | 2 786,4
Liikevoitto (EBIT), milj. euroa | 29,8 | 255,6 | 266,5 | 382,0 | 146,7
Liikevoitto (EBIT), % | 1,1 | 9,0 | 9,1 | 13,5 | 5,3
Oikaistu 1) liikevoitto (EBITA 2)), milj. euroa | 344,7 | 358,7 | 379,2 | 367,8 | 355,0
Oikaistu 1) liikevoitto (EBITA 2)), % | 12,3 | 12,6 | 13,0 | 13,0 | 12,7
Voitto/tappio ennen veroja, milj. euroa | -21,8 | 220,8 | 242,8 | 353,8 | 122,4
Osakekohtainen tulos, euroa |  |  |  |  |
Laimentamaton | -0,53 | 1,45 | 1,59 | 2,46 | 0,80
Laimennusvaikutuksella oikaistu | -0,53 | 1,45 | 1,59 | 2,46 | 0,80
Oma pääoma/osake, euroa | 10,95 | 13,62 | 14,52 | 15,38 | 13,73
Osinko/osake 3), euroa | 1,50 | 1,47 | 1,45 | 1,40 | 1,32
Käyttöomaisuusinvestoinnit, milj. euroa | 85,0 | 85,3 | 92,9 | 80,8 | 83,5
Yrityshankinnat (rahavirrat), milj.euroa | 1,0 | 156,3 | — | — | 0,6
Oman pääoman tuotto, liukuva 12 kk, % | -4,3 | 10,3 | 10,7 | 16,9 | 5,7
Sijoitetun pääoman tuotto, liukuva 12 kk, % | 1,4 | 9,8 | 9,9 | 13,7 | 5,2
Nettovelkaantumisaste, % | 67,2 | 56,6 | 39,5 | 33,5 | 54,3
Korollinen nettovelka, milj. euroa | 871,8 | 911,8 | 679,1 | 610,6 | 883,3
Omavaraisuusaste, % | 43,1 | 46,7 | 51,5 | 51,6 | 45,9
Henkilöstö keskimäärin | 23 593 | 24 181 | 24 401 | 23 824 | 23 788
Henkilöstö 31.12. | 22 941 | 24 159 | 24 320 | 24 389 | 23 632

1) Oikaisuerät sisältää uudelleenjärjestelykulut, myyntivoitot/-tappiot, arvonalentumiset ja muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
2) Voitto ennen rahoituseriä, veroja, yrityshankintoihin liittyvien aineettomien hyödykkeiden poistoja ja liikearvon alentumistappiota
3) Vuonna 2024: osingonjako ja/tai pääomanpalautus
Katso tunnuslukujen laskentakaavat sivulta Vaihtoehtoiset tunnusluvut.
7

IT-markkinoiden kehitys
IT-palveluiden markkinan odotetaan jatkuvan heikkona vuoden 2025 puolelle ja vaikuttavan myös
ohjelmistoliiketoimintaan. Asiakkaat painottavat edelleen vakaan kehityksen turvaamista, ja investoinnit
kohdistuvat hankkeisiin, jotka tuottavat tuloksia lyhyellä aikavälillä. Julkissektorin hankintoihin kohdistuu
edelleen paineita erityisesti Pohjoismaissa. Tietoevryn erikoistuneisiin liiketoimintoihin pohjautuva
liiketoimintarakenne kuitenkin parantaa toiminnan vakautta, koska merkittävä osa asiakassopimuksista on
pitkäaikaisia. Tällä hetkellä markkinan odotetaan elpyvän asteittain vuoden toisella puoliskolla.
Pilvinatiiveihin ja datalähtöisiin teknologioihin siirtyminen on edelleen keskiössä asiakkaiden tavoitellessa
ketteryyttä, tuottavuutta ja kilpailukykyä. Teknologiamarkkinoiden kehitys jatkuu, ja pilvinatiivien teknologioiden
pohjalta edetään kohti tekoälypalveluita, joiden käyttöönotto kasvaa kiihtyvällä tahdilla. Tämä seuraava
transformaatiosykli lisää pilvinatiivien ja datakeskeisten palveluiden sekä tekoälyä hyödyntävien ohjelmistojen
kysyntää, ja markkinoiden odotetaan kasvavan yli 10 % tällä alueella. Tekoälyratkaisut, joissa yhdistellään useita
teknologioita, kuten koneoppimista, luonnollisen kielen käsittelyä ja generatiivista tekoälyä, mahdollistavat eri
toimialoilla useita käyttökohteita, jotka tukevat tuottavuutta, päätöksentekoa ja autonomista toimintaa. Vaikka
nämä teknologiat mahdollistavat entistä parempien kokemusten, tuotteiden ja palveluiden tarjoamisen
asiakkaille, niihin liittyy myös kohonneita tietosuoja-, tietoturva- ja misinformaatioriskejä. Luotettavien
tiedonhallinta- ja tietoturvakäytäntöjen merkitys kasvaa tekoälyn tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisessä.
Asiakkaat painottavat edelleen datan suvereniteettia, tietoturvaa ja liiketoiminnan jatkuvuutta ottaessaan
pilviteknologioita käyttöön, ja monipilviratkaisuista on tulossa oletusarvo. Ulkoistuspalveluiden ja niihin liittyvien
pilvitransformaatiopalveluiden kysynnän odotetaan jatkuvan vahvana. Tämä osaltaan laskee perinteisten
palveluiden kysyntää, jolloin näiden markkinoiden arvioidaan supistuvan ajan myötä noin 10 %. Palveluntarjoajiin
saattaa kohdistua asiakkaiden vaatimuksia hintojen alentamisesta, mikä rajoittaa mahdollisuuksia kasvattaa
hintoja ja katteita.
8

Erikoistumiseen pohjautuva strategia luo arvoa kaikille
sidosryhmille
Tietoevry pyrkii strategiallaan hyödyntämään pilvinatiivin ja tekoälyä hyödyntävän markkinan mahdollisuuksia
tarjoamalla erikoistuneita ohjelmistoja, kehitys- ja konsultointipalveluja ja jatkuvia palveluja. Kullakin
liiketoiminta-alueella tavoitellaan markkinoiden parasta osaamista. Erikoistumisen myötä yhtiö pystyy
tarjoamaan alansa johtavaa osaamista ja houkuttelemaan parhaat osaajat.
Erikoistuneet liiketoiminta-alueet hyödyntävät pilvi-, data- ja ohjelmistomarkkinoiden
kasvua
Erikoistuminen on Tietoevryn strategian kulmakivi. Yhtiön viisi erikoistunutta liiketoiminta-aluetta pyrkivät
hyödyntämään pilvi-, data- ja ohjelmistomarkkinoiden kasvua. Kullakin liiketoiminta-alueella on mahdollisuus
skaalata toimintaansa ja priorisoida investointeja alueensa markkinadynamiikan, arvolupauksensa ja
arvopotentiaalinsa mukaan. Liiketoiminnot on kuvattu yhtiön internetsivuilla www.tietoevry.fi.
Tietoevry asemoituu globaalisti johtavaksi toimijaksi ohjelmistopalveluissa sekä
kehitys- ja konsultointipalveluissa
Tietoevry pyrkii vauhdittamaan arvonluontia Tietoevry Tech Services ‑liiketoiminnan strategisen arvioinnin avulla.
Strategisen arvioinnin myötä yhtiö pyrkii parantamaan liiketoiminta-alueen kilpailukykyä. Vahvasti ulkoistamiseen
nojaavan liiketoiminnan menestys perustuu kyvykkyyksien ja infrastruktuurin skaalaamiseen, jotta asiakkaiden
jatkuvaan tehokkuuteen, ketteryyteen ja modernisointiin liittyvät tarpeet voidaan täyttää. Tietoevry Tech
Services -liiketoiminnan eksklusiivisella pohjalla jatkuva myyntiprosessi ei-teollisen toimijan kanssa on edennyt
pitkälle. Yhtiö arvioi saavansa strategisen arvioinnin päätökseen maaliskuun aikana. Prosessi saattaa johtaa tai
olla johtamatta transaktioon.
Yhtiön erikoistuneet liiketoiminta-alueet ohjelmistopalveluissa, kehitys- ja konsultointipalveluissa sekä jatkuvissa
palveluissa ovat:
• Tietoevry Create. Liiketoiminta-alue vauhdittaa asiakkaiden digitaalista kehitystä luomalla
kilpailukykyisiä tuotteita ja datakeskeistä liiketoimintaa datan, palvelusuunnittelun ja pilviteknologioiden
avulla. Globaalia liiketoimintaa, jonka ytimessä ovat datan hyödyntäminen ja ohjelmistotuotteiden
kehityspalvelut.
• Tietoevry Banking. Liiketoiminta-alueen tavoitteena on olla johtava finanssisektorin
ohjelmistotuotteiden, -alustojen ja ‑ratkaisujen toimittaja, joka edistää digitaalista transformaatiota ja
tehostaa toimintaa.
• Tietoevry Care. Liiketoiminta-alue keskittyy pohjoismaisen sosiaali- ja terveydenhuollon uudistamiseen
modulaarisilla ja yhteentoimivilla ohjelmistoilla – parantaen sekä hoitohenkilökunnan että kansalaisten
palvelukokemusta.
• Tietoevry Industry. Liiketoiminta-alue tarjoaa laajan valikoiman kilpailukykyisiä ohjelmisto- ja
dataratkaisuja esimerkiksi julkisen sektorin, energiayhtiöiden ja paperi- ja selluteollisuuden
ydinprosesseihin.
• Tietoevry Tech Services. Liiketoiminta-alue edistää kokonaisvaltaista uudistumista kattaen
asiakasyritysten liiketoimintaprosessit, sovellukset ja infrastruktuurin. Sen perustan muodostavat syvä
asiakasymmärrys, globaali pilvi- ja datakyvykkyys, automatisoitu toiminta sekä skaalautuvat
monipilvipalvelut ja laaja infrastruktuurivalikoima.
9

Taloudellinen tulos

| 1–12/2024 | 1–12/2023
Liikevaihto, milj. euroa | 2 802,6 | 2 851,4
Muutos, % | -2 | -3
Orgaaninen kasvu, % | -2 | 4
Liikevoitto (EBIT), milj. euroa | 29,8 | 255,6
Liikevoitto (EBIT), % liikevaihdosta | 1,1 | 9,0
Oikaistu liikevoitto (EBITA), milj. euroa | 344,7 | 358,7
Oikaistu liikevoitto (EBITA), % liikevaihdosta | 12,3 | 12,6
Osakekohtainen tulos, euroa | -0,53 | 1,45
Liiketoiminnan rahavirta, milj. euroa | 325,7 | 266,1
Käyttöomaisuusinvestoinnit, milj. euroa | 85,0 | 85,3

Koko vuoden liikevaihto laski 2 % ja oli 2 802,6 (2 851,4) milj. euroa. Valuuttakursseilla oli 16 milj. euron
negatiivinen vaikutus liikevaihtoon verrattuna vuoteen 2023. Liiketoimintahankinnoilla ja -myynneillä oli 37 milj.
euron positiivinen vaikutus (netto). Liikevaihto laski orgaanisesti 2 %. Koko vuoden liikevoitto (EBIT) oli 29,8
(255,6) milj. euroa eli 1,1 % (9,0) liikevaihdosta. Liikevoittoon vaikutti Tietoevry Tech Services ‑alueen liikearvoon
liittyvä 200 milj. euron ei-rahavirtavaikutteinen arvonalentumistappio. Lisätietoja tilinpäätöksen liitetiedossa 14.
Liikevoitto sisältää -71,1 (-61,2) milj. euroa oikaisueriä. Oikaistu liikevoitto (EBITA) oli 344,7 (358,7) milj. euroa eli
12,3 % (12,6) liikevaihdosta. Lisätietoja oikaisueristä on kappaleessa Vaihtoehtoiset tunnusluvut.
Poistot olivat 162,2 (152,4) milj. euroa. Niihin sisältyy 58,0 (59,8) milj. euroa käyttöoikeusomaisuuserien poistoja
ja 43,8 (41,8) milj. euroa yrityshankintoihin liittyvien aineettomien hyödykkeiden poistoja.
Nettorahoituskustannukset olivat 51,6 (34,9) milj. euroa. Nettokorkokustannukset olivat 43,7 (34,1) milj. euroa, ja
valuuttakursseihin liittyvät netto tappiot olivat 2,6 (voitot 3,1) milj. euroa. Muut rahoitustuotot ja -kulut olivat -5,4
(-3,9) milj. euroa.
Osakekohtainen tulos oli -0,53 (1,45) euroa. Oikaistu osakekohtainen tulos oli 1,92 (2,14) euroa.
Rahavirta ja investoinnit
Liiketoiminnan rahavirta, sisältäen nettokäyttöpääoman laskun 26,4 (kasvu 95,2) milj. euroa, oli 325,7 (266,1)
milj. euroa koko vuonna.
Käyttöomaisuusinvestoinnit olivat 85,0 (85,3) milj. euroa ja koostuivat pääosin ohjelmistokehitykseen,
konesalikeskusinvestointeihin sekä liiketoimintokohtaisiin ohjelmistolisensseihin liittyvistä aktivoiduista
kehittämismenoista. Toimialaohjelmistoihin liittyviä kehittämismenoja aktivoitiin koko vuonna 45,2 (44,7) milj.
euroa. Käyttöomaisuusinvestoinnit olivat 3,0 % (3,0) liikevaihdosta.
10

Taloudellinen tulos segmenteittäin

| Liikevaihto, milj. euroa | Liikevaihto, milj. euroa | Muutos, % | Orgaaninen kasvu, % | Oikaistu liikevoitto, milj. euroa | Oikaistu liikevoitto, milj. euroa | Oikaistu liikevoitto, % liikevaihdosta | Oikaistu liikevoitto, % liikevaihdosta
| 1–12/2024 | 1–12/2023 | 1–12/2024 | 1–12/2023 | 1–12/2024 | 1–12/2023
Tietoevry Create | 836,9 | 852,3 | -2 | -5 | 100,1 | 114,6 | 12,0 | 13,4
Tietoevry Banking | 580,4 | 567,2 | 2 | 4 | 72,0 | 68,9 | 12,4 | 12,1
Tietoevry Care | 231,3 | 232,8 | -1 | -1 | 68,2 | 70,2 | 29,5 | 30,1
Tietoevry Industry | 263,7 | 262,6 | 0 | 1 | 39,4 | 43,4 | 15,0 | 16,5
Tietoevry Tech Services | 1 000,7 | 1 072,7 | -7 | -6 | 88,7 | 85,7 | 8,9 | 8,0
Eliminoinnit ja allokoimattomat kulut | -110,4 | -136,1 | — | — | -23,7 | -24,0 | — | —
Yhteensä | 2 802,6 | 2 851,4 | -2 | -2 | 344,7 | 358,7 | 12,3 | 12,6

Tietoevry Create -alueella liikevaihto laski orgaanisesti 5 %. Markkinan heikkous jatkui koko vuoden ajan
makrotalouden epävarmuustekijöiden vaikuttaessa kaikkiin maantieteellisiin alueisiin. Liiketoiminta-alue
lanseerasi vuoden aikana uuden toimintamallin, jolla pyritään edistämään asiakaskeskeisyyttä, palveluiden
innovaatioita, globaalia skaalautumista ja toiminnan tehokkuutta. Lisäksi alueella aloitettiin toimenpiteet
kapasiteetin sopeuttamiseksi kysyntään.
Tietoevry Banking -alueella liikevaihto kasvoi orgaanisesti 4 %. Kasvu oli vahvaa maksukortteihin, talousrikosten
torjuntaan ja luotonantoon keskittyvässä liiketoiminnassa, mutta markkinan yhä voimakkaampi heikkeneminen
alkoi vaikuttaa vuoden jälkipuoliskolla. Kannattavuus parani aktiivisten tehostamistoimien seurauksena.
Tietoevry Care -alueella liikevaihto laski orgaanisesti 1 %:n. Kasvuun vaikuttivat julkisen sektorin alijäämät
Suomessa ja Ruotsissa. Vuoden loppua kohden myös perinteisiin teknologioihin pohjautuviin
ohjelmistotuotteisiin liittyvän liiketoiminnan lasku alkoi vaikuttaa negatiivisesti kasvuun. Lifecare-ratkaisut
pysyivät kilpailukykyisinä, ja data- ja analytiikkapalveluissa nähtiin vahvaa kasvua. Liiketoiminta-alueen
kannattavuus pysyi vahvana vuoden aikana.
Tietoevry Industry -alueella liikevaihto kasvoi orgaanisesti 1 %:n. Markkinaympäristö vaikutti kysyntään sellu-,
paperi- ja kuituteollisuudessa sekä julkisella sektorilla erityisesti Suomessa, kun taas kasvu jatkui data-
alustapalveluissa. Koko vuoden kannattavuus laski pääasiassa neljännen vuosineljänneksen heikon tuloksen
vuoksi.
Tietoevry Tech Services -alueella liikevaihto laski orgaanisesti 6 %. Kasvuun vaikutti edelleen jatkunut
markkinan heikkous sekä laitteistojen ja ohjelmistojen jälleenmyynnin vaihtelu. Pilvialusta- ja
tietoturvapalveluissa nähtiin kasvua, kun taas perinteisten infrastruktuuripalveluiden markkina heikkeni edelleen.
Kannattavuus parani tehostamistoimien seurauksena.
Ruotsissa sijaitsevaan konesalikeskukseen kohdistuneen rikollisen kiristyshaittaohjelmahyökkäyksen
seurauksena konserni kirjasi noin 1,5 milj. euroa kuluja, jotka on sisällytetty oikaisueriin, sekä noin 0,6 milj. euroa
palvelutasosopimussakkoja liikevaihdon vähennyksenä. Lisäksi Tietoevry sai asiakkailta
vahingonkorvausvaatimuksia, ja konserni kirjasi 7,6 milj. euroa liikevaihdon vähennyksenä.
Kiristyshaittaohjelmahyökkäykseen liittyneillä asiakassopimuskorvauksilla oli noin 1 prosenttiyksikön negatiivinen
vaikutus Tech Services -alueen kasvuun ja kannattavuuteen koko vuoden tasolla. Konsernilla on meneillään
korvausprosessi vakuutusyhtiön kanssa. Lisätietoja tilinpäätöksen liitetiedossa 6.
Segmenttien luvut on esitetty kattavasti tilinpäätöksessä liitetiedossa 5.
11

12

13

Taloudellinen asema kauden lopussa
Omavaraisuusaste oli 43,1 % (46,7). Nettovelkaantumisaste oli 67,2 % (56,6). Korollinen nettovelka oli 871,8
(911,8) milj. euroa sisältäen 904,5 (951,4) milj. euroa korollista velkaa, 193,0 (211,7) milj. euroa vuokravelkaa, 1,4
(2,2) milj. euroa rahoitusleasing-saatavia, 29,2 (29,5) milj. euroa muita korollisia saatavia ja 195,1 (219,6) milj.
euroa rahavaroja.
Pitkäaikaiset korolliset lainat olivat 712,1 (701,0) milj. euroa joulukuun lopussa. Vuonna 2024 yhtiö nosti 120 milj.
ja 130 milj. euron määräaikaislainat, jotka erääntyvät vuonna 2027, sekä 100 milj. euron määräaikaislainan, joka
erääntyy vuonna 2026. Lisäksi yhtiön korolliset pitkäaikaiset lainat koostuvat pääasiassa 174 milj. euron
määräaikaislainasta, joka erääntyy vuonna 2028, sekä 142,6 milj. euron vuokraveloista.
Lyhytaikaiset korolliset lainat olivat 385,4 (462,2) milj. euroa ja koostuivat lähinnä 300 milj. euron
joukkovelkakirjalainasta, joka erääntyy vuoden 2025 kesäkuussa, sekä vuokraveloista.
Joulukuussa yhtiö sopi Nordea Bank Abp:n, Danske Bank A/S:n ja OP Yrityspankki Oyj:n kanssa kaksivuotisesta
300 milj. euron lainasta, jota käytetään 300 milj. euron joukkovelkakirjalainan uudelleenrahoittamiseen.
Tietoevryn kestävään kehitykseen sidottu 250 milj. euron luottolimiitti ei ollut käytössä joulukuun lopussa.
Luottolimiittisopimus erääntyy vuonna 2028 ja sisältää yhden vuoden jatko-option. Se on sidottu valittuihin
Tietoevryn kestävän kehityksen tavoitteisiin ja tukee näin yhtiön sitoutumista Science Based Targets -
aloitteeseen.
Investoinnit ja kehittäminen
Merkittävä osa yhtiön investoinneista kohdistuu omiin toimialaohjelmistoihin, dataan ja analytiikkaan sekä
tekoäly- ja pilvipalveluihin. Tietoevryn kehittämiskustannukset olivat noin 131 (2023: 129 ja 2022: 124) milj. euroa
eli 4,7 % (2023: 4,5 % ja 2022: 4,2 %) konsernin liikevaihdosta mukaan lukien taseeseen aktivoidut
kustannukset.
Tilauskanta
Tietoevryn tilauskanta oli 3 261 (3 236) milj. euroa joulukuun lopussa. Valuuttakurssien sekä yrityshankintojen ja -
myyntien vaikutuksella oikaistuna tilauskanta kasvoi 2 % vuoden 2023 vastaavaan jaksoon verrattuna.
Tilauskanta sisältää kaikki allekirjoitetut asiakastilaukset, joita ei ole tuloutettu, mukaan lukien arviot käyttöön
perustuvien sopimusten arvosta.
IT-toimialalla jatkuu siirtyminen perinteisistä, suurista ulkoistussopimuksista ketteriin menetelmiin ja käyttöön
perustuviin liiketoimintamalleihin, mikä vähentää perinteisten tilauskantamittareiden merkitystä. Lisäksi
perinteisiä kehitysprojekteja jaetaan pienempiin hankkeisiin.
14

Henkilöstö
Joulukuun lopussa kokopäiväisen henkilöstön määrä oli 22 941 (24 159). Kokopäiväisen henkilöstön määrä
globaaleissa osaamiskeskuksissa oli 12 153 (12 789), mikä on 53,0 % (52,9) henkilöstöstä. Liukuva 12 kuukauden
henkilöstövaihtuvuus oli 8,3 % (10,1) joulukuun lopussa. Tietoevryn arvion mukaan vaihtuvuuden normaalitaso
on 10–12 %.
Konsernitasolla palkkainflaatio oli 4,5 % vuonna 2024. Yhtiö kompensoi palkkainflaatiota useilla toimenpiteillä,
joita ovat hinnankorotukset, toiminnan siirtäminen edelleen suotuisan kustannustason maihin, automatisointi,
osaamispyramidin hallinta ja yleinen kustannustehokkuus eri liiketoiminta-alueilla.
Konsernin henkilöstö ja palkitseminen

| 2024 | 2023 | 2022
Kokopäiväisen henkilöstön määrä 31.12. | 22 941 | 24 159 | 24 320
Kokopäiväisen henkilöstön määrä keskimäärin | 23 593 | 24 181 | 24 401
Liukuva 12 kuukauden henkilöstövaihtuvuus, % | 8,3 | 10,1 | 14,4
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut, milj. euroa | 1 566 | 1 566 | 1 597

Tietoevryn henkilöstöhallinnon keskeinen tehtävä on tukea konsernia henkilöstön kehittämisessä. Se myös
varmistaa, että yhtiön toimintatavat ja työntekijäkokemuksen kehitys noudattelevat markkinoiden muutosta.
Toimintoa johtaa konsernin henkilöstöjohtaja, ja liiketoimintakohtaisesta henkilöstöhallinnosta vastaavat viiden
liiketoiminta-alueen henkilöstövastaavat.
Vuoden aikana yhtiö kehitti uuden henkilöstöpolitiikan. Lisäksi sukupuolten tasa-arvoa, yhtäläistä palkkaa ja
monimuotoisuutta koskevia uusia tavoitteita kehitettiin ja otettiin käyttöön. Eettisiä periaatteita koskeva
verkkokoulutus, joka sisältää monimuotoisuutta, yhdenvertaisuutta ja osallisuutta (DEI) käsitteleviä moduuleja, oli
tänäkin vuonna pakollinen kaikille työsuhteisille työntekijöille. Vuonna 2024 Tietoevry otti käyttöön uuden
vastuullista tekoälyn käyttöä koskevan verkkokoulutuksen, joka perustuu yhtiön päivitettyyn tekoälyä koskevaan
ohjeistukseen ja politiikkaan.
Tietoevry panostaa henkilöstönsä osaamisen kehittämiseen ja jatkuvaan oppimiseen. Henkilöstön kehityksen ja
tulosten hallintajärjestelmä MyGrowth edistää henkilökohtaista ja ammatillista kasvua dynaamisen tavoitteiden
asettamisen, koulutustarpeiden säännöllisen arvioinnin ja jatkuvan palautteen avulla.
Henkilöstön sitoutumista seurataan OurVoice-henkilöstökyselyllä, jossa työntekijät antavat palautetta useista
sitoutumiseen vaikuttavista osa-alueista. Henkilöstön sitoutumisindeksin tulos laski hieman edellisvuoteen
verrattuna.
Lisätietoja yhtiön vastuullisuustoiminnasta ja vuonna 2024 tehdyistä toimenpiteistä on kestävyysselvityksessä.
15

Tulosajurit vuonna 2025
IT-palveluiden markkinan odotetaan jatkuvan heikkona myös vuoden 2025 alkupuolella. Tietoevry arvioi tällä
hetkellä yhtiön koko vuoden orgaanisen kasvun olevan välillä -3 % ja +1 %. Kasvun oletetaan jäävän tämän arvion
alalaidalle, mikäli markkinan epävarmuus jatkuu vuoden jälkipuoliskolla, ja vastaavasti olevan ylälaidalla, mikäli
markkina vahvistuu asteittain vuoden aikana. Näkyvyys IT-markkinan koko vuoden kehitykseen on rajallinen, ja
yhtiö odottaa markkinan elpyvän hieman tai kohtalaisesti vuoden jälkipuoliskolla. Ensimmäisen neljänneksen
kasvun odotetaan jäävän negatiiviseksi.
Tällä hetkellä Tietoevry arvioi koko vuoden oikaistun liikevoittomarginaalin olevan 12,0–13,0 %. Yhtiö arvioi
palkkainflaation olevan keskimäärin noin 4–5 % vuonna 2025. Tietoevryyn vaikuttaa myös yleinen
kustannusinflaatio, joka näkyy muun muassa alihankinta-, teknologia-, toimitila-, sähkö- ja
ohjelmistolisenssikustannuksissa. Negatiivisia vaikutuksia hillitään useilla toimenpiteillä, joihin sisältyvät
hinnankorotukset, toiminnan siirtäminen edelleen suotuisan kustannustason maihin, automatisointi,
osaamispyramidin hallinta ja yleinen kustannustehokkuus eri liiketoiminta-alueilla.
Kannattavuutta tuetaan keskittymällä edelleen toiminnan tehokkuuteen. Konsernille aiheutuvien
kertaluonteisten kustannusten odotetaan laskevan vuonna 2025 ja olevan noin 1,0–1,5 % liikevaihdosta.
Tehostamistoimien, arvonalentumisten ja muiden kertaluonteisten erien odotetaan olevan keskimäärin noin 1 %
liikevaihdosta pitkällä aikavälillä. Lisäksi Tietoevry Tech Services -alueen strategisesta arvioinnista voi aiheutua
muita kertaluonteisia kustannuksia.
Merkittävät sopimukset
Tietoevry Care on yhteistyössä Helsingin yliopistollisen sairaalan kanssa kehittämässä tekoälyratkaisua, joka
mahdollistaa harvinaisten sairauksien tunnistamisen nopeasti. Tutkimuksen tuloksilla on mahdollista nopeuttaa
diagnosointia, parantaa potilaiden saamaa hoitoa sekä estää hoidon viivästymistä tai virheellistä hoitoa ja
lääkitystä. Usein varhaisessa vaiheessa saatu diagnoosi vähentää hoidon tarvetta. Tutkimus voi myös auttaa
hoitohenkilökuntaa ja parantaa saatua hoitoa kohentaen näin potilaiden elämänlaatua. Tekoälyratkaisu voi
nopeuttaa diagnoosia kuukausilla tai jopa vuosilla.
Svea Perintä Oy on valinnut Tietoevry Industryn monikanavaratkaisun toimittajaksi Suomessa.
Monikanavaratkaisu tukee ulkoista viestintää, joka koostuu ensisijaisesti Svea Perintä Oy:n maksumuistutus- ja
perintäkirjeistä. Monikanavaratkaisun toteutuksen myötä Svea Perintä Oy saa käyttöönsä uusia digitaalisia
jakelukanavia, jotka parantavat sekä kustannustehokkuutta että asiakaskokemusta.
Modern Karton AS valitsi Tietoevry Industryn tuotannonohjausjärjestelmän kolmeen tehtaaseensa, jotka
sijaitsevat Turkissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asiakkaan tavoitteena on modernisoida toimintaa,
parantaa joustavuutta markkinoiden kysynnän mukaan, priorisoida vastuullisia tuotteita sekä tukea orgaanista
kasvua ja kannattavuuden parantamista. Kumppanuus on osoitus Modern Kartonin sitoutumisesta innovointiin ja
operatiiviseen huippuosaamiseen, mikä auttaa sitä asemoitumaan markkinoidensa johtavaksi toimijaksi.
Tietoevry Care valittiin toimittamaan Lifecare-asiakastietojärjestelmä Satakunnan hyvinvointialueelle. Yhteinen
tietojärjestelmä Satakunnan alueella parantaa ja yhdenmukaistaa hyvinvointialueen sosiaalihuollon palveluja.
Lifecare-järjestelmä korvaa kuusi alueella käytettävää sosiaalihuollon tietojärjestelmää mahdollistaen
sosiaalihuollon asiakkuuksien paremman hallinnan ja asiakkaan kokonaistilanteen hahmottamisen. Lisäksi
Tietoevry Caren Lifecare-potilastietojärjestelmä vahvistaa asemaansa Satakunnan hyvinvointialueella, kun sen
käyttöä laajennetaan keväällä 2025. Järjestelmä yhtenäistää hyvinvointialueen perusterveydenhuollon ja suun
terveydenhuollon, parantaa hoidon ja palvelujen laatua sekä edistää toiminnan tehokkuutta.
16

Tietoevry Care on on voittanut Ruotsissa merkittävän kilpailutuksen ja toteuttaa Karoliiniselle yliopistosairaalalle
Lifecare Open Platform ‑ratkaisunsa. Alusta perustuu avoimeen openEHR-standardiin. Lifecare Open Platform
täydentää olemassa olevia terveydenhuollon järjestelmiä keräämällä tietoa useista eri lähteistä tarjoten näin
saumattoman käyttökokemuksen. Alusta mahdollistaa entistä paremman potilastietojen ja hoitoprosessien
hallinnan sekä tehokkaamman potilaslähtöisen hoidon ja samanaikaisesti vähentää hallinnollista työtä.
Handelsbanken Norge on solminut Tietoevry Bankingin kanssa uuden sopimuksen, jossa keskeisessä roolissa on
siirtyminen uuteen, nykyaikaiseen peruspankkitoimintaratkaisuun. Modulaarinen ja korkean tason API-
rajapintoihin perustuva ratkaisu helpottaa Handelsbankenin monikanavastrategian mukaisten uusien ratkaisujen
integrointia.
Varsinais-Suomen hyvinvointialue valitsi Tietoevry Caren Lifecare-ratkaisun, joka helpottaa sosiaalihuollon
ammattilaisten työskentelyä useissa eri toimipisteissä ja mahdollistaa yhdenvertaisten palvelujen tarjoamisen
hyvinvointialueen lähes 500 000 asukkaalle. Järjestelmä kattaa esimerkiksi lapsiperheiden ja iäkkäiden palvelut,
vammaispalvelut ja lastensuojelun.
Tietoevry Industry ja Norjan työ- ja hyvinvointihallinto NAV solmivat sopimuksen, joka koskee NAVin tietojen ja
asiakirjaprosessien digitalisoinnin ja automaation tehostamista. Tekoälytoimintoja sisältävä Public 360° Online
yksinkertaistaa tiedonhallintaa sekä hallinnollisen että operatiivisen toiminnan osalta.
Tietoevry Create on valittu tukemaan, ylläpitämään ja kehittämään Business Finlandin asiakkaille ja sidosryhmille
tarkoitettuja digitaalisia palvelualustoja ja verkkosivustoja. Business Finland on suomalaisyritysten kasvua ja
kansainvälistymistä edistävä organisaatio.
Tietoevry Banking ja alankomaalainen Geldmaat sopivat strategisen kumppanuutensa jatkamisesta. Useita
vuosia kestäneen hyvän yhteistyön myötä Geldmaat päätti jatkaa pankkiautomaattien
ohjelmistopalveluratkaisuja koskevaa kumppanuutta viidellä lisävuodella. Palvelu kattaa tällä hetkellä noin 4 250
pankkiautomaattia ja rahankäsittelylaitetta Alankomaiden markkinoilla.
Norjalainen vakuutusyhtiö Gjensidige Forsikring jatkaa 20-vuotista läheistä yhteistyötään Tietoevry Tech
Servicesin kanssa. Sopimus kattaa Gjensidigen teknologioiden pitkän aikavälin kehittämissuunnittelua sekä
modernisointia asiakasyhtiön kasvutavoitteita tukevalla tavalla.
Tietoevry Care ja Keski-Suomen hyvinvointialue käyttivät asiakaspalautedatan luokittelussa generatiivista
tekoälyä. Pilotissa hyödynnettiin Microsoft Azure OpenAI -palvelua, jossa luokittelu tehtiin kokonaisuudessaan
generatiivisen tekoälyn avulla hyödyntäen laajoja kielimalleja. Suurin osa palautteesta liittyi vastanottoon,
hoitoon, potilaan kohtaamiseen ja kohteluun tai asiakaspalveluun. Tärkeinä kehitysalueina pidetään
palautetiedon systemaattista hyödyntämistä, sen integroimista palveluiden kehitystyöhön sekä nopeaa
reagointia.
Kymmenen pankkia on ilmoittanut tarjoavansa mahdollisuutta käyttää norjalaista BankAxept-maksujärjestelmää
maksutapana Apple Pay -palvelussa. Kokeilu antaa norjalaisille BankAxept-kortinhaltijoille kätevän, turvallisen ja
suojatun tavan maksaa iPhone- ja Apple Watch -laitteilla. Tietoevry Banking on tehnyt norjalaisten pankkien
puolesta läheistä yhteistyötä BankAxeptin kanssa, jotta kyseiset kortit saadaan lisättyä Apple Pay ‑palveluun.
Yhteistyössä hyödynnetään Tietoevry Bankingin vahvaa markkina-asemaa modernisointikumppanina
kansainvälisissä maksuratkaisuissa. Toteutus myös pienentää jälleenmyyjille aiheutuvia kustannuksia
merkittävästi.
Tech Services ja Bankgirot, joka on yksi liiketoiminnan strategisista asiakkaista, jatkavat yhteistyötä kahdella
lisävuodella. Yhteistyö sisältää jatkuvia palveluita sekä sovellus- ja verkkopalveluja. Sopimuksen arvo on noin 20
milj. euroa.
Yhdysvaltalainen femtech-yhtiö Pelvital, joka pyrkii auttamaan virtsankarkailusta kärsiviä potilaita, valitsi
Tietoevry Createn kumppanikseen toteuttamaan mobiilisovelluksen ja verkkoportaalin, joilla voidaan kerätä ja
tulkita hoitotilanteista kerättyä dataa. Ohjelmiston kehityksessä käytettiin IEC 62304 -projektinhallintakehystä.
Tietoevry varmisti, että se täyttää tarvittavat laatukriteerit sekä Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston
ohjelmistojen vaatimukset.
Ahlstrom, globaalisti johtava kuitumateriaaliyhtiö, on valinnut Tietoevryn strategiseksi kumppanikseen.
Kumppanuus laajentaa merkittävästi yhtiöiden aiempaa yhteistyötä, jonka puitteissa Tietoevry on jo toimittanut
Ahlstromille MES-tuotannonohjausjärjestelmän. Pilvipalvelut luovat MES-järjestelmälle digitaalisen perustan, joka
mahdollistaa myös myöhempiin toteutuksiin ja muihin tuleviin palveluihin tarvittavan joustavuuden. Kumppanuus
tukee tuotantokyvyn parantamista, toiminnan tehostamista ja digitaalista transformaatiota tuotantoprosesseissa.
Yhteistyön jatkaminen korostaa Ahlstromin sitoutumista kehittyneiden teknologioiden sekä Tietoevryn pilvi- ja
MES-osaamisen hyödyntämiseen yhtiön tavoitellessa entistä parempaa skaalattavuutta ja innovaatioita
tuotantoekosysteemissään.
Helsingin yliopistollinen sairaala (HUS) on valinnut Tietoevry Caren kehittämään terveydenhuollon digitaalisia
tietojärjestelmiä ja -palveluja. Digipalvelut täydentävät perinteistä terveydenhuoltoa tarjoten neuvontaa ja tukea
sekä asiakkaille että sote-ammattilaisille. Digivahvisteiset hoito-ohjelmat mahdollistavat etähoidon ja seurannan
turvallisen toteuttamisen ja näin optimoivat ammattilaisten työtä. Tietoevry Care on toiminut HUSin strategisena
kumppanina vuodesta 2018.
NOBA Bank Groupiin kuuluva Bank Norwegian on solminut Tietoevry Bankingin kanssa viiden vuoden
jatkosopimuksen, jolla tuetaan pankin vahvaa kasvua Pohjoismaissa ja Euroopassa. Sopimus edistää Bank
17

Norwegianin läsnäoloa ja laajentamista näillä alueilla sen strategisen tavoitteen mukaisesti. Sopimus kattaa
monipuolisen valikoiman maksukorttipalveluita, joihin sisältyy valtuutus, 3D Secure, maksujen selvitys, tietoturva,
mobiilimaksut ja personointi sekä lokalisoitu reklamaatioprosessi ja asiakastuki kuudella eri kielellä. Lisäksi
Tietoevry Banking tarjoaa ympärivuorokautiset petostentorjunnan tukipalvelut sekä pankin korttiportfolion
kaikkien tapahtumien valvonnan. Yhteistyön myötä Bank Norwegian saa luottokorttien käsittelyyn tehokkaat ja
turvalliset ratkaisut. Niillä pankin asiakkaat saavat käyttöönsä uusimmat korttipalvelut ja ‑teknologiat tinkimättä
korkeimman tason suojauksesta ja tuesta pankin kaikilla markkinoilla.
Tietoevry Createen kuuluva MentorMate jatkaa Tactile Medicalin kanssa yhteistyötä, joka liittyy Tactile Medicalin
puettavien lääkinnällisten laitteiden jatkokehitykseen. Tactile Medical on johtava lymfedeeman ja kroonisen
laskimovajaatoiminnan hoitoon tarkoitettujen kotihoitolaitteiden kehittäjä ja markkinoija Yhdysvalloissa.
Ruotsissa Norrbottenin kunnat jatkoivat sopimustaan Tietoevry Tech Servicesin kanssa kahdella vuodella.
Sopimus on osoitus Tietoevryn vahvasta asiakaskeskeisestä toimintatavasta ja kyvystä toteuttaa suvereeneja
pilviratkaisuja asiakkaille, jotka eivät voi käyttää julkisia pilviä tiukkojen tietosuojavaatimusten vuoksi. Aiempi
vuonna 2021 solmittu sopimus koski yksityisen pilvialustan perustamista kunnille. Siitä lähtien Tietoevry on
tarjonnut kunnille suojatun, kehittyneen digitaalisen infrastruktuuriratkaisun, joka vastaa niiden tarpeisiin.
Tietoevry Industry voitti useita kilpailutuksia Public 360° ‑ratkaisullaan. Ruotsissa Public 360° valittiin Falunin
kunnan asiakirja- ja asiahallinnan ratkaisuksi, mikä heijastaa Tietoevry Industryn toiminnan laajenemista
kuntamarkkinoilla. Lisäksi Tietoevry Industry solmi Norjassa SaaS-ratkaisuun siirtymistä koskevan sopimuksen
Brønnøysundin rekisterikeskuksen, joka on tärkeä julkisen sektorin toimija, kanssa. Digitointia, automaatiota,
robotiikkaa ja tekoälyä hyödyntävä ratkaisu helpottaa ja parantaa tiedonhallintaa niin hallinnollisesta kuin
operatiivisestakin näkökulmasta.
Itä- ja Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueet ovat valinneet Tietoevry Caren Lifecare EHR:n asiakas- ja
potilastietojärjestelmäkseen. Järjestelmä tukee perusterveydenhuollon, sosiaalihuollon ja suun
terveydenhuollon toimintaa. Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen sopimukseen kuuluu lisäksi kotihoidon
toiminnanohjaus ja optimointi. Hyvinvointialueiden ydinjärjestelmänä Lifecare sujuvoittaa sosiaali- ja
terveydenhuollon ammattilaisten työtä tuoden reaaliaikaisen kokonaisnäkymän asiakas- ja potilastietoihin.
Lifecare on tällä hetkellä käytössä 15 hyvinvointialueella kattaen yli 3 miljoonaa suomalaista.
18

Muutokset konsernirakenteessa
Kesäkuussa Tietoevry Create osti jäljellä olevan 20 %:n osuuden yhteisyritys Tieto Esy Oy:stä, mikä aiheutti 0,3
milj. euron arvonalentumistappion. Tieto Esy Oy on yhdistelty konserniin täysin omistettuna tytäryhtiönä
30.6.2024 alkaen.
Vuonna 2024 Tietoevry ja Norsk Tipping, jotka omistivat puoliksi Buypass AS:n, sopivat myyvänsä omistuksensa
Buypass AS.stä Total Specific Solutions:lle (TSS). Tietoevry ja Norsk Tipping perustivat Buypassin yhdessä
vuonna 2001, ja se on yhdistelty Tietoevryn konsernitilinpäätökseen yhteisyrityksenä Tietoevry Bankingin alla.
Kauppa saatiin päätökseen 16.10. Tietoevry Bankingin osuus yhteisyrityksen tuloksesta oli 1,0 (1,3) milj. euroa.
Tietoevry Bankingin osuus saadusta kauppahinnasta oli 13,1 milj. euroa ja siitä syntynyt nettovoitto 4,3 milj. euroa
kirjattiin liiketoiminnan muihin tuottoihin.
Ulkomaiset sivuliikkeet
Konsernilla on sivuliikkeet Ranskassa, Latviassa, Norjassa ja Ukrainassa.
19

Yhtiökokous
Tietoevry Oyj:n 13. maaliskuuta pidetty varsinainen yhtiökokous vahvisti tilikauden 2023 tilinpäätöksen ja myönsi
vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle tilikaudelta 2023. Yhtiökokous myös hyväksyi
palkitsemisraportin sekä uuden palkitsemispolitiikan. Yhtiökokous päätti, että osinkoa jaetaan yhteensä 1,47
euroa osakkeelta kahdessa erässä.
Yhtiökokouksessa hallitukseen valittiin uudelleen jäsenet Bertil Carlsén, Elisabetta Castiglioni, Tomas Franzén,
Liselotte Hägertz Engstam, Harri-Pekka Kaukonen, Katharina Mosheim, Gustav Moss, Endre Rangnes ja Petter
Söderström. Tomas Franzén valittiin uudelleen hallituksen puheenjohtajaksi.
Osakkeenomistajien
nimitystoimikunta
Tietoevry Oyj:n osakkeenomistajien nimitystoimikunnan kokoonpano määräytyi 2.9.2024 suomalaiseen,
norjalaiseen ja ruotsalaiseen osakasluetteloon merkittyjen omistusten ja niistä saatujen selvitysten perusteella.
Osakkeenomistajat, jotka halusivat osallistua toimikuntatyöskentelyyn, nimesivät seuraavat jäsenet:
Annareetta Lumme-Timonen, sijoitusjohtaja, Solidium
Alexander Kopp, sijoitusjohtaja, Incentive
Mikko Lantto, teknologia- ja kehitysjohtaja, Ilmarinen
Alexander Svensson, Vice President, Cevian Capital
Tomas Franzén, hallituksen puheenjohtaja, Tietoevry.
20

Hallitus
Hallitus 31.12.2024 1)

Nimi | Syntymävuosi | Kansalaisuus | Koulutus | Päätoimi
Tomas Franzén (hallituksen ja palkitsemisvaliokunnan pj.) | 1962 | Ruotsi | Diplomi-insinööri | Hallitusammattilainen
Harri-Pekka Kaukonen (hallituksen varapj. ja tarkastus- ja riskivaliokunnan pj.) | 1963 | Suomi | Tekniikan tohtori | Hallitusammattilainen
Bertil Carlsén | 1960 | Ruotsi | Kauppatieteiden maisteri | Neuvonantaja, hallitusammattilainen
Elisabetta Castiglioni | 1964 | Italia | Tekniikan tohtori | Toimitusjohtaja, A1 Digital International GmbH
Liselotte Hägertz Engstam | 1960 | Ruotsi | Diplomi-insinööri | Neuvonantaja, hallitusammattilainen
Katharina Mosheim | 1976 | Itävalta | Kauppatieteiden tohtori | Toimitusjohtaja, Alpha Pianos AS, hallitusammattilainen
Gustav Moss | 1988 | Ruotsi | Kauppatieteiden maisteri | Osakas, Cevian Capital AB
Petter Söderström | 1976 | Suomi | Kauppatieteiden maisteri | Sijoitusjohtaja, Solidium Oy
Anders Palklint (henkilöstöedustaja) | 1967 | Ruotsi | Diplomi-insinööri | Vanhempi projektipäällikkö
Thomas Slettemoen (henkilöstöedustaja)2) | 1970 | Norja | Insinööri (tietotekniikka) | Liiketoimintakonsultti

1) Endre Rangnes toimi hallituksen jäsenenä 3.9.2024 saakka ja henkilöstöedustaja Tommy Sander Aldrin varsinaiseen yhtiökokoukseen 13.3.2024 saakka.
2) Hallituksen jäsen (henkilöstöedustaja) varsinaisesta yhtiökokouksesta 13.3.2024 alkaen.
21

Toimitusjohtaja ja toimiva johto
Johtoryhmän jäsenet 31.12.2024
Kimmo Alkio
Toimitusjohtaja
Syntymävuosi: 1963
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Suomi
Ekonomi ja Executive MBA
Tietoevryssä vuodesta 2011
Cosimo de Carlo 1)
Toimitusjohtaja, Tietoevry Create
Syntymävuosi: 1973
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Italia, Saksa
Maisterintutkinto (tietotekniikka)
Tietoevryssä vuodesta 2024
Kishore Ghadiyaram
Head of Strategy
Syntymävuosi: 1972
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Intia
Insinööri
Tietoevryssä vuodesta 2008
Carsten Henke
Toimitusjohtaja, Tietoevry Industry
Syntymävuosi: 1968
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Saksa
Maisterintutkinto (matematiikka)
Tietoevryssä vuodesta 1995
Tomi Hyryläinen
Talousjohtaja
Syntymävuosi: 1970
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Suomi
Kauppatieteiden maisteri
Tietoevryssä vuodesta 2018
Ari Järvelä
Toimitusjohtaja, Tietoevry Care
Syntymävuosi: 1969
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Suomi
Diplomi-insinööri
Tietoevryssä vuodesta 2001
Satu Kiiskinen
Toimitusjohtaja, Tietoevry Tech Services
Syntymävuosi: 1965
Sukupuoli: nainen
Kansalaisuus: Suomi
Kauppatieteiden maisteri
Tietoevryssä vuodesta 2013
Endre Rangnes 2)
Toimitusjohtaja, Tietoevry Banking
Syntymävuosi: 1959
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Norja
Ekonomi
Tietoevryssä vuodesta 2024.
Trond Vinje
Henkilöstöjohtaja
Syntymävuosi: 1968
Sukupuoli: mies
Kansalaisuus: Norja
Valtiotieteiden maisteri
Tietoevryssä vuodesta 2015
Johtoryhmän palkitseminen ja yksityiskohtaisempia tietoja, kuten
johtoryhmän jäsenten täydelliset ansioluettelot, on yhtiön
verkkosivuil l a.
1) Cosimo de Carlo nimitettiin Tietoevry Create -liiketoiminnan johtajaksi, ja hän aloitti
tehtävässä 1.9.2024. Harri Salomaa toimi liiketoiminnan väliaikaisena johtajana 9.1.–1.9.2024.
Tätä ennen liiketoimintajohtajana toimi Christian Pedersen 9.1. 2024 saakka.
2) Tietoevry Oyj:n hallituksessa 10 vuoden ajan toiminut Endre Rangnes nimitettiin Banking-
liiketoiminnan johtajaksi 3.9.2024 alkaen. Liiketoimintajohtajana toimi Klaus Andersen
3.9.2024 saakka.
22

Tilintarkastajat
Tarkastus- ja riskivaliokunta valmistelee Tietoevryn tilintarkastajien valinnasta esityksen, joka esitetään yhtiön
hallitukselle ja viedään lopulta varsinaisen yhtiökokouksen päätettäväksi. Varsinainen yhtiökokous päättää
tilintarkastajille maksettavista palkkioista, ja tarkastus- ja riskivaliokunta arvioi niitä vuosittain.
Tilintarkastus 2024
Vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous valitsi yhtiön tilintarkastajaksi Deloitte Oy:n tilikaudelle 2024. Deloitte Oy
ilmoitti päävastuulliseksi tilintarkastajaksi KHT Jukka Vattulaisen.
Vuonna 2024, Tietoevry-konserni maksoi tilintarkastajille tilintarkastuksesta yhteensä 1,6 ( 1,6) milj. euroa ja
yhteensä 0,7 (0,6 ) milj. euroa muista palveluista.
Merkittävimmät riskit
Tietoevryn riskit on jaettu strategisiin, toiminnallisiin ja taloudellisiin riskeihin sekä henkilöstöriskeihin ja
vaatimustenmukaisuuteen (compliance) liittyviin riskeihin. Tietoevryn kuusi käytössä olevaa riskityyppiä ovat
kyberturvallisuus, ESG (ympäristö, yhteiskunta ja hallinto), terveys ja turvallisuus, tietosuoja, laatu ja maine.
Riskikategorioita käytetään riskien ryhmittelyyn, kun taas riskityyppejä käytetään pääasiassa riskien luokittelussa
ja riskimittareiden perusteena.
Strategiset riskit liittyvät markkinoiden volatiliteettiin, uusiin teknologioihin, digitalisaatio- ja
automaatiostrategioiden muutoksiin, muutoksen hallintaan, riittävän nopeaan osaamisen uudistamiseen, kykyyn
reagoida kilpailuun ja uusiin markkinatoimijoihin, yhtiön strategian valintaan, johtamiseen ja jalkauttamiseen,
riippuvuuteen suurista asiakkaista eräillä liiketoiminta-alueilla sekä toimitusten laadun varmistamiseen
dynaamisessa liiketoimintaympäristössä.
Toiminnalliset riskit liittyvät mm. liiketoimintamallin muuttamiseen liiketoimintayksiköissä, palvelu- ja
toimituskyvykkyyden varmistamiseen, riskien ja jatkuvuuden hallintaan, kyberturvallisuuteen,
ilmastonmuutokseen, asiakkaiden tarjouspyyntöjen ja vaatimusten analysointiin sekä korkean ammattitaidon ja
laadun varmistamiseen toimitusten hallinnassa.
Taloudelliset riskit koostuvat pääasiassa luottoriskeistä, valuuttariskeistä, korkoriskeistä, inflaatiosta sekä
rahoitus- ja likviditeettiriskistä.
Vaatimuksenmukaisuuteen liittyvät riskit liittyvät siihen, miten organisaatio tunnistaa ja täyttää vaatimukset, jotka
perustuvat lainsäädäntöön ja muihin pakollisiin määräyksiin (esim. EU:n yleinen tietosuoja-asetus (GDPR),
Schrems II, korruption ja lahjonnan torjunta, sisäpiiriasiat, pakotteet ja vientivalvonta), sisäisiin politiikkoihin ja
sääntöihin sekä eettiseen toimintatapaan ja korkeaan moraaliin.
Henkilöstöriskit perustuvat Tietoevryn tarpeeseen varmistaa konsernille markkinoiden johtavaa osaamista sekä
projektitoimituksiin ja asiakaspalveluun liittyvää vahvaa suorituskykyä. Henkilöstöriskit liittyvät myös
työntekijöiden elämänlaatuun, ihmisoikeuksiin ja turvallisuuteen.
23

Kyberturvallisuusriskit koskevat Tietoevryn tietojärjestelmiin ja tietoihin kohdistuvia mahdollisia uhkia, jotka
voivat johtaa tietojen luvattomaan käyttöön, tietomurtoihin ja toiminnan keskeytyksiin. Nämä riskit edellyttävät
vahvoja tietoturvatoimenpiteitä, joilla suojataan arkaluontoisia tietoja ja huolehditaan palveluiden jatkuvuudesta.
ESG-riskit liittyvät mahdollisiin vaikutuksiin Tietoevryn taloudelliseen suorituskykyyn ja asemaan lyhyellä,
keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sekä mahdollisiin ihmisiin ja planeettaan kohdistuviin negatiivisiin vaikutuksiin.
Näihin riskeihin voi sisältyä muun muassa sääntelyn muutoksia, ympäristövastuuseen liittyviä haasteita,
yhteiskunnan määräysten noudattamisen ongelmia ja hallinnon puutteita, jotka edellyttävät ennakoivia
toimenpiteitä niihin liittyvien vaikutusten vähentämiseksi ja ESG-standardien noudattamisen varmistamiseksi.
Tietoevry tunnistaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyviä riskejä osana kokonaisvaltaista
riskienhallintaprosessiaan. Nämä riskit voivat liittyä ilmastonmuutokseen, resurssipulaan, sääntelyn muutoksiin
sekä sosiaalisiin asioihin, kuten työvoimakäytäntöihin ja yhteisöihin kohdistuviin vaikutuksiin. Yhtiö toteuttaa
säännöllisesti kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin määrittääkseen merkittävimmät kestävyyteen liittyvät
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (IRO) liiketoiminnalleen ja sidosryhmilleen. Vastuullisuusriskit on integroitu
riskiraportointimalliin kokonaisuutena.
Kaksinkertaisen olennaisuusarvion kautta Tietoevry on tunnistanut olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet, jotka voivat vaikuttaa sekä ihmisiin että planeettaan, samoin kuin yhtiön taloudelliseen
suorituskykyyn ja asemaan. Yksityiskohtaiset tiedot yhtiön IRO:sta, mukaan lukien hallinto ja toiminta tilikaudelle
2024, esitetään kestävyysselvityksessä CSRD/ESRS:n mukaisesti. Tietoevryn kestävyyden integrointi
riskiraportointiin osoittaa kattavasti, miten vastuullisuustekijät voivat vaikuttaa liiketoimintariskeihin ja -
mahdollisuuksiin edistäen kestävää kasvua ja pitkän aikavälin resilienssiä.
Terveys- ja turvallisuusriskeihin sisältyy mahdollisia uhkia, jotka kohdistuvat Tietoevryn toimintaan osallistuvien
henkilöiden hyvinvointiin ja turvallisuuteen. Työntekijöiden hyvinvoinnin ja työmoraalin heikkeneminen voi
vaikuttaa yrityskulttuuriin ja johtaa toistuviin poissaoloihin, henkilöstön vaihtuvuuteen, keskeisten työntekijöiden
menettämiseen sekä uusien osaajien houkuttelun haasteisiin. Nämä riskit edellyttävät ennakoivia toimenpiteitä,
joilla huolehditaan turvallisesta työympäristöstä sekä olennaisten terveys- ja turvallisuusmääräysten
noudattamisesta tarkoituksena suojella sekä työsuhteisia työntekijöitä että organisaatiota.
Tietosuojariskit sisältävät henkilötietoihin kohdistuvia mahdollisia uhkia, jotka aiheutuvat luvattomasta käytöstä,
tietomurroista ja väärinkäytöstä. Nämä riskit edellyttävät tiukkoja tietosuojatoimia sekä yleisen tietosuoja-
asetuksen (GDPR) ja muiden määräysten noudattamista tarkoituksena suojella arkaluontoisia tietoja ja ylläpitää
luottamusta.
Projektiriskit käsittävät hankkeiden toteutuksessa ja toimituksissa ilmenevät mahdolliset haasteet, jotka voivat
aiheutua esimerkiksi resurssien kohdistuksesta, aikataulujen hallinnasta sekä asiakasvaatimusten
noudattamisesta.
Laaturiskit liittyvät palveluiden ja tuotteiden tason mahdolliseen heikkenemiseen, jonka syitä voivat olla puutteet
laadunvalvontaprosesseissa, prosessin epäonnistuminen, riittämätön koulutus tai puutteet asiakkaiden
odotusten täyttämisessä.
Maineriskejä syntyy, kun organisaation julkisuuskuvaan tai uskottavuuteen kohdistuu mahdollista haittaa. Sitä voi
aiheutua negatiivisesta julkisuudesta, eettisistä rikkomuksista, heikosta asiakaspalvelusta tai määräysten
noudattamatta jättämisestä. Tällaiset riskit voivat heikentää sidosryhmien, asiakkaiden ja yleisön luottamusta,
mikä vaikuttaa yhtiön markkina-asemaan ja taloudelliseen tulokseen.
Riskit rekisteröidään, niitä hallitaan ja seurataan ja niistä laaditaan yhtiön GRC (governance, risk, and compliance)
-järjestelmän avulla riskikarttoja ja ‑mittareita, jotka yksiköiden johtoryhmät ja tarkastus- ja riskivaliokunta käyvät
läpi. Tietoevryn merkittävimmät riskit sekä toimenpiteet niiden hallitsemiseksi on kuvattu alla.
Markkinoiden heilahtelu
Muutokset pohjoismaisilla ydinmarkkinoilla vaikuttavat markkinaolosuhteisiin ja johtavat heilahteluihin, joilla
saattaa olla kielteinen vaikutus markkinoiden kasvuun. Muutokset taloudellisessa ympäristössä ja
asiakaskysynnässä saattavat vaikuttaa sekä liiketoiminnan volyymiin että hintatasoon, mikä voi johtaa odotettua
alempaan liikevaihtoon tai liikevaihdon hitaampaan kasvuun.
Jatkuvia palveluja koskevat monivuotiset sopimukset vähentävät osaltaan näitä riskejä. Tietoevry pyrkii myös
solmimaan pitkäaikaisia liikesuhteita ja olemaan asiakkaidensa pääasiallinen toimittaja. Yhtiö valvoo tarkasti
kustannuksia, investointeja ja investointiensa tuloksia. Päätöksenteko-oikeudet on määritelty selvästi yhtiön
päätöksentekokäytännössä (Decision Making Authority, DMA Policy).
Globaali palvelutarjonta, uusien tuotteiden myyminen nykyisille asiakkaille ja kova hintakilpailu ovat globaalin
toimitusmallin kehittämisen tärkeimmät ajurit tietotekniikkasektorilla. Tietoevryn asemaa Pohjoismaiden
johtavana IT-palvelutoimittajana tuetaan olemassa olevalla ja uudella osaamisella sekä oikeiden kumppanien
valinnalla.
Muutos ja transformaatio
Tietoevryn strategian tavoitteena on kasvattaa yhtiön asiakkailleen tuottamaa arvoa ja tukea yhtiön kasvua
erikoistumisen kautta. Yhtiön arvolupausta tulee ylläpitää ja päivittää markkinoiden muutoksen myötä.
Teknologiasektori on pilvipalvelujen myötä murroksessa, mikä tarjoaa yhtiölle laajentumismahdollisuuksia.
Laajentuminen keskittyy pilvinatiiveihin palveluihin, datan hyödyntämiseen, ohjelmistojen
tuotekehityspalveluihin sekä skaalautuviin ohjelmistoratkaisuihin. Sovellushallinta- ja infrastruktuuripalvelujen
alueella yhtiö näkee kumppanuudet keskeisenä keinona tehdä investointeja ja skaalata liiketoimintaa. Tietoevry
24

Tech Services -liiketoiminta-alueen strateginen arviointi voi johtaa muutoksiin, jotka edellyttävät huolellista
muutosjohtamista.
Yhtiön laaja-alainen mukautuminen markkinatilanteeseen uudelleenorganisoinnin ja koon sopeuttamisen keinoin
saattaa aiheuttaa muutosvastarintaa pitkittäen siirtymävaihetta ja vaikuttaen toiminnan tehokkuuteen.
Muutosjohtamista ohjaa koko konsernin kattava tai projektikohtainen toiminto, joka tarjoaa vakioituja työkaluja ja
järjestelmiä muutosjohtamiseen. Niitä ovat esimerkiksi viestintä, tavoitteiden asettaminen sekä uuden strategian
jalkautukseen liittyvä koulutus.
Projektinhallinnalle asetetuilla yhteisillä standardeilla varmistetaan projektien asianmukainen riskienhallinta sekä
vaatimustenmukaisuus projektien talouden hallinnan ja seurannan osalta.
Äkilliset muutokset markkinaympäristössä, asiakaskysynnässä sekä asiakkaiden strategioissa tai
kilpailutilanteessa saattavat vaikuttaa kielteisesti Tietoevryn toimintaan ja kannattavuuteen.
Hajauttaakseen liiketoimintaansa Tietoevry tarjoaa palveluja useille eri toimialoille ja markkinoille. Yhtiö kehittää
liiketoimintavalikoimaansa tarjoamalla uusia toimialaratkaisuja, digitalisointiin liittyvää konsultointia, uusia
hybridipilviratkaisuja sekä kattavampia tuotekehityspalveluita vahvistaakseen asemaansa sekä nykyisten että
uusien asiakkaiden keskuudessa. Tietoevry pyrkii myös parantamaan kilpailukykyään ja vähentämään riskejä
edelleen teollistamalla ja standardoimalla palvelu- ja ratkaisutuotantoa automaattisten prosessien avulla.
Palveluiden jatkuvuus
Asiakkaiden, sidosryhmien ja yhteiskunnan luottamus perustuu palveluiden lähes sataprosenttiseen
saatavuuteen.
Palvelukatkoksia voi aiheutua esimerkiksi laitteiston tai ohjelmiston häiriöistä, sähkökatkoista,
luonnonkatastrofeista, tietoliikennehäiriöistä sekä erityyppisistä tahallisista tai tahattomista toimista.
Järjestelmien toimintahäiriöt voivat vaikuttaa merkittävästi Tietoevryn kykyyn huolehtia palvelujen jatkuvuudesta
ja aiheuttaa haittaa yhtiön taloudelliselle kehitykselle ja maineelle. Tämän vuoksi liiketoiminnan jatkuvuuden
suunnittelu on etusijalla Tietoevryn toiminnassa, jotta palveluiden jatkuvuus ja virheensietokyky voidaan pitää
oikealla tasolla.
Tietoevryn IT-resurssien hallintaa sekä seurantajärjestelmiä arvioidaan, ylläpidetään ja kehitetään jatkuvasti,
jotta Tietoevry voisi vähentää palveluiden jatkuvuuteen liittyviä riskejä ja ymmärtää paremmin ratkaisujen ja
konesalikeskusten keskinäisiä riippuvuussuhteita. Globaalisti hajautetun toiminnan lisäksi Tietoevryn
palautusmenettelyt ja varmuuskopiointijärjestelmät varmistavat mahdollisten palvelukatkosten sujuvan
hoitamisen. Juurisyiden analysointi, parhaat käytännöt ja kokemukset aiemmista tapahtumista auttavat
valmistautumaan palveluiden jatkuvuuteen liittyviin riskeihin ja vähentämään niitä.
Myös kattava merkittävien tapahtumien hallinnan ja eskaloinnin prosessi sekä kriisienhallintaprosessi vähentävät
palvelukatkoksia.
Kyberturvallisuus
Liiketoimintansa puitteissa Tietoevry käsittelee ja säilyttää suuria määriä luottamuksellista tietoa, johon kuuluu
julkisen ja yksityisen sektorin asiakkaiden ja liikekumppaneiden tietoja sekä myös yhtiön omia tietoja. Nämä
sisältävät myös arkaluonteisia henkilötietoja.
Uhkaympäristö laajenee ja muuttuu jatkuvasti, ja mahdolliset uhkat voivat liittyä esimerkiksi rikollisten
hakkereiden tai haktivistien toimintaan, inhimillisiin erehdyksiin tai väärinkäytöksiin taikka valtioiden tukemien
organisaatioiden toimintaan. Näistä uhkista voi aiheutua toimintahäiriöitä tai tietomurtoja, jotka kohdistuvat
Tietoevryyn, sen asiakkaisiin, alihankkijoihin tai muihin kolmansiin osapuoliin.
Ainakin seuraavat uhat ovat riskitekijöitä, jotka voivat johtaa tiedon menetykseen, väärinkäyttöön tai
tuhoutumiseen taikka järjestelmävirheisiin ja tällä tavoin heikentää Tietoevryn kykyä tukea, hallita tai kehittää
palveluita:
• kiristysohjelmat
• hyökkäykset toimitusketjua vastaan
• kriittiset tietoturva-aukot
• kohdistetut hyökkäykset
• digitaaliset petokset
• palvelunestohyökkäykset
• tietoturvaloukkaukset ja tietovuodot
• sisäpiiriuhat.
Näillä saattaisi olla kielteinen vaikutus yhtiön taloudelliseen kehitykseen ja maineeseen.
Kyberturvallisuusrikkomusten havaitsemista ja tutkintaa varten Tietoevry on toteuttanut kattavan merkittävien
tapahtumien hallinnan ja eskaloinnin prosessin, kriisienhallintaprosessin sekä tehokkaan kyberturvallisuuden
suojausjärjestelmän, joiden korkeatasoiset uhkien tunnistus- ja reagointitoiminnot vähentävät palvelukatkoksia.
25

Yhtiö käy säännöllisesti läpi kyberturvallisuusmalliaan sekä tietoturvaan, uhkien tunnistukseen ja niihin
reagointiin liittyviä mekanismejaan Lisäksi yhtiö kouluttaa työntekijöitään parantaakseen heidän tietoisuuttaan
kyberuhista ja mittaa kyberturvallisuustoimiaan jatkuvasti.
Tarjouksiin ja toimitusten hallintaan liittyvät laatukustannukset
Virheet asiakkaiden muuttuvien tarpeiden, liiketoimintaprosessien ja tarkkojen vaatimusten ymmärtämisessä ja
analysoinnissa voivat johtaa projektien ja palvelujen virheelliseen mitoittamiseen, mikä voi vaikeuttaa
asiakassopimusten noudattamista.
Tietoevry huolehtii siitä, että liiketoimintaprosessit myynnistä toimitukseen on suunniteltu, toteutettu ja
sulautettu niin, että asiakkaille voidaan tuottaa lisäarvoa vähentäen samalla riskejä koko sopimuksen elinkaaren
ajan. Sisäisiä ja ulkoisia laatuarviointeja ja auditointeja käytetään toiminnan tehokkuuden varmistamiseen sekä
tulosten laadun valvomiseen käyttämällä mitattavissa olevia ja toimintaa tukevia mittareita ja olennaisia
kontrollitoimia. Myös asiakaspalautteen hallinta on keskeinen osa yhtiön toimintaa ja laadunvarmistusta sekä
toiminnallisella että strategisella tasolla. Tietoevry pyytää asiakkailta säännöllisesti palautetta arvioidakseen
yksittäisten toimitusten laatua ja ymmärtääkseen, miten hyvin yhtiön palveluvalikoima tukee asiakkaita
muuttuvien liiketoimintatavoitteiden saavuttamisessa. Asiakaspalautteeseen perustuvaa tietoa ja sen pohjalta
tehtäviä toimenpiteitä priorisoidaan ja seurataan säännöllisesti kaikilla organisaation tasoilla, ja ne on integroitu
muutostenhallintatoimintaan.
Henkilöstön vaihtuvuus
Kova kilpailu ja uusien palveluiden kysyntä edellyttävät osaamisen nopeaa uudistamista, uusien osaajien
houkuttelemista sekä nykyisen osaamisen ja liiketoimintakyvykkyyden säilyttämistä, jotta yhtiö voi kehittää uusia
palveluita, palvelumalleja, teknologioita ja muuta tarjontaa. Tietoevryn toiminta nojaa osaajien houkutteluun,
osaamisen kehittämiseen ja uudistamiseen, liiketoimintakyvykkyyteen sekä organisaation kypsyyteen. Lisäksi
tekoälyn lisääntyvä hyödyntäminen saattaa johtaa myös muutoksiin työvoiman osalta sekä
uudelleenkoulutustarpeisiin.
Yhtiön tulos saattaa heikentyä, jos yhtiö ei pysty pitämään palveluksessaan avainhenkilöitä ja houkuttelemaan
uusia osaajia, joilla on tarvittavaa osaamista. Henkilöstön korkea vaihtuvuus saattaa myös aiheuttaa
asiakasprojekteissa viivästyksiä, jotka voivat johtaa sopimussakkoihin tai asiakkaiden menettämiseen.
Vähentääkseen näitä riskejä Tietoevry toimii yhtenäisten toimitusmallien pohjalta kaikissa toimipisteissään ja
tarjoaa työntekijöilleen haastavia tehtäviä, monipuolisia kehittymismahdollisuuksia, sosiaalista tunnustusta,
erilaisia koulutusohjelmia sekä mielenkiintoisia urapolkuja työkierron avulla. Lisäksi Tietoevry tarjoaa
kilpailukykyiset palkitsemisjärjestelmät, joihin lukeutuu koko konsernin kattava kannustinjärjestelmä. Yhtiö
korostaa toiminnassaan tehokkaita rekrytointityökaluja ja -strategioita sekä osaamisen hallintaa ja kehittämistä,
mukaan lukien uudelleenkoulutus. Lisäksi Tietoevry panostaa huomattavasti työnantajabrändäykseen
vahvistaakseen ja ylläpitääkseen imagoaan houkuttelevana työnantajana sekä sisäisesti että ulkoisesti. Tietoevry
on esimerkiksi sitoutunut DEI-asioihin, eli monimuotoisuuteen, yhdenvertaisuuteen ja osallisuuteen, ja vaalii
kulttuuria, jossa erilaisuus on rikkaus ja jossa huolehditaan siitä, että jokainen kokee tulevansa arvostetuksi ja
kunnioitetuksi.
Luottoriskit
Yleisten markkinaolosuhteiden ja maailmantalouden muutokset saattavat lisätä taloudellisia riskejä. Luottoriskejä
saattaa syntyä, jos asiakkaat tai muut vastapuolet eivät pysty täyttämään velvoitteitaan Tietoevryä kohtaan.
Tietoevryn luottopolitiikka määrittelee asiakkaiden luottoriskin hallinnan periaatteet, joita noudatetaan kaikilla
liiketoiminta-alueilla ja joita valvoo keskitetty luotonhallinnan tiimi. Riskien arvioinnissa käytetään apuna ulkoisia
riskitietokantoja ja aiempia kokemuksia. Taloudellisiin vastapuoliin liittyviä luottoriskejä hallitaan käyttämällä
vastapuolille määriteltyjä limiittejä Tietoevryn rahoituspolitiikan mukaisesti.
Valuuttariskit
Tietoevryn valuuttariskit syntyvät vieraissa valuutoissa tapahtuvasta ulkomaankaupasta, varainhallinnasta ja
sisäisestä rahoituksesta. Myös konserniyhtiöiden taseiden ja tuloslaskelmien muuntaminen euromääräisiksi
aiheuttaa valuuttariskiä.
Tietoevryn rahoituspolitiikassa määritellään periaatteet, joiden puitteissa konsernin valuuttariskejä hallitaan.
Korkoriskit
Tietoevryn korkoriski koostuu pääsiassa lyhyt- ja pitkäaikaisista lainoista, rahavaroista ja korkojohdannaisista.
Korkojen vaihtelulla saattaa olla vaikutusta Tietoevryn tulokseen tai taloudelliseen tilanteeseen.
Tietoevryn rahoituspolitiikassa määritellään periaatteet, joiden puitteissa konsernin korkoriskejä hallitaan.
Rahoitus- ja likviditeettiriskit
Poikkeavat markkinaolosuhteet rahoitusmarkkinoilla saattavat vaikeuttaa uuden rahoituksen saantia
väliaikaisesti ja/tai lisätä rahoituskustannuksia.
26

Konsernirahoitus seuraa ja hoitaa Tietoevryn likviditeettiä ylläpitämällä riittävän hajautettua lainasalkkua ja
likviditeettiä. Vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ja niiden kustannuksia analysoidaan jatkuvasti. Tietoevryn
taloudellisia riskejä on kuvattu yksityiskohtaisesti konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa.
Tietoevryn rahoituspolitiikassa määritellään periaatteet, joiden puitteissa konsernin rahoitus- ja likviditeettiriskejä
hallitaan.
Oikeudelliset sekä säännösten noudattamiseen liittyvät riskit
Tietoevry toimii useissa maissa, ja sen tulee noudattaa monenlaisia lakeja ja määräyksiä sekä Euroopan tasolla
että kansainvälisesti. Nämä lait ja määräykset liittyvät esimerkiksi tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan, julkisiin
hankintoihin, korruption ja lahjonnan torjuntaan, kilpailuun, terveyteen ja turvallisuuteen, ympäristöön,
työlainsäädäntöön, kilpailulainsäädäntöön, arvopaperimarkkinoihin sekä yhtiö- ja verolainsäädäntöön. Mikäli
yhtiö ei noudata näitä säännöksiä tai toteuta uusia vaatimuksia, siihen saattaa kohdistua erilaisia sääntelytoimia
tai sakkoja taikka yhtiön toiminta voi hidastua tai keskeytyä kokonaan.
Tietoevry toimii tietojen käsittelijänä asiakkaille sekä rekisterinpitäjänä työntekijöidensä henkilötietojen suhteen.
Mikäli yhtiö taikka sen tuotteet tai palvelut eivät noudata tietosuojalakeja, tämä saattaa johtaa mainehaittaan,
merkittäviin sakkoihin tai muihin kustannuksiin, mikäli tuotteita tai palveluita täytyy suunnitella tai toteuttaa
uudestaan.
Tätä riskiä vähennetään koko yhtiön kattavilla tietosuojahankkeilla. Tietoevryllä on käytössä tietosuojan
hallinnointimalli, jolla varmistetaan, että konsernitasolla ja eri liiketoimintayksiköiden tasolla on varattu resursseja
jatkuvaan seurantaan, raportointiin, tietosuoja-asioiden ennakoivaan kehittämiseen sekä henkilöstölle
suunnattuun aktiiviseen koulutukseen ja viestintään. Tällä hallinnointimallilla varmistetaan, että EU:n yleisen
tietosuoja-asetuksen vaatimukset sisällytetään selkeinä sääntöinä ja ohjeina keskeisiin prosesseihin, joita ovat
tuotteiden ja ohjelmistojen kehittäminen, myynti, hankinta ja markkinointi, ohjelmisto- ja projektitoimitukset,
jatkuvien palvelujen toimitukset ja Tietoevryn sisäiset palvelut.
Toimitusketjuun liittyvät riskit
Merkittävän toimittajan tai kumppanin kykenemättömyys täyttää velvoitteensa voi vaarantaa Tietoevryn kyvyn
täyttää sen omat velvoitteet asiakkaitaan kohtaan, johtaa korvausvelvollisuuksiin ja vaikuttaa yhtiön
kannattavuuteen kielteisesti. Tietoevry pienentää näitä riskejä kattavalla kumppanisopimushallinnalla,
neuvottelemalla jatkosopimuksista sekä arvioimalla kumppaneiden toimitusten laatua jatkuvasti. Lisäksi
Tietoevry ymmärtää, mikä merkitys liiketoiminnan kannalta kriittisen toimittajakannan hajauttamisella on
riippuvuusriskien pienentämisessä. Laajentamalla toimittajakantaansa yhtiö pyrkii vahvistamaan
häiriönsietokykyään ja varmistamaan toiminnan jatkuvuuden yksittäisen toimittajan kohtaamista haasteista
huolimatta.
Globaali pandemia
Vaikka Maailman terveysjärjestö WHO ei enää pidäkään Covid-19-koronavirustautia pandemiana, se (tai jokin
muu tartuntatauti) voi aiheuttaa edelleen epävarmuutta markkinoille ja yhtiölle. M-rokon leviäminen on
herättänyt huolta kansanterveyden suhteen, mikä osoittaa, että tällaisiin uhkiin reagointi vaatii jatkuvaa
valppautta ja sopeutumiskykyä. Yhtiö jatkoi sellaisten riskien tunnistamista, arviointia ja hallintaa, joilla voi olla
merkittäviä taloudellisia, toiminnallisia tai maineeseen liittyviä vaikutuksia yhtiöön lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.
Yrityksen riskienhallinta, kriisinhallinta ja liiketoiminnan jatkuvuus ovat olleet oleellisessa asemassa, kun olemme
hallinneet pandemian vaikutuksia työntekijöihimme, tuote- ja palveluvalikoimaamme ja asiakkaisiimme. Tietoevry
noudattaa kussakin maassa voimassa olevia ohjeita, jotka koskevat ihmisten terveyttä sekä mahdollisten
pandemioiden leviämisen estämistä.
27

Geopoliittinen epävakaus
Geopoliittinen epävakaus voisi johtaa häiriöihin alueilla, joilla Tietoevryllä on toimintoja. Palveluiden jatkuvuuden
varmistamiseen tähtäävästä huolellisesta suunnittelusta ja varautumisesta huolimatta tällä voisi olla kielteisiä
vaikutuksia yhtiön toimintaan. Venäjän sota Ukrainaa vastaan on vaikuttanut liiketoimintaamme Ukrainassa. Sen
tilaa seurataan säännöllisesti liiketoiminnan jatkuvuuteen ja kriisinhallintaan keskittyvillä kokouksilla, ja
tavoitteena on auttaa työntekijöitä sekä varmistaa liiketoiminnan jatkuvuus. Myös muut geopoliittiset elementit,
kuten kansainvälisten suhteiden dynamiikassa tapahtuvat muutokset, voivat vaikuttaa globaaliin liiketoimintaan.
Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutos saattaa aiheuttaa sekä Tietoevryyn että sen asiakkaisiin kohdistuvia riskejä. Yhtiö pyrkii osaltaan
vähentämään vaikutuksia ilmastonmuutokseen esimerkiksi vähentämällä hiilipäästöjä, edistämällä kiertotaloutta
ja lisäämällä energiatehokkuutta omassa toiminnassaan. Yhtiön energianhallintastrategiaan sisältyy energian
käytön optimointi kaikissa toimipaikoissa, siirtyminen uusiutuvien energianlähteiden käyttöön sekä energiaa
säästävien teknologioiden käyttöönotto. Lisäksi Tietoevry on sitoutunut minimoimaan hiilijalanjälkensä erilaisilla
hankkeilla, kuten käyttämällä energiatehokkaita laitteita, edistämällä vastuullisia käytäntöjä ja osallistumalla
päästöhyvitysohjelmiin.
Tietoevryllä on myös varakeskuksia, joilla varmistetaan asiakastoiminnan jatkuvuus ilmastonmuutoksen
aiheuttaessa vakavia seurauksia, kuten tulvia. Kyvykkyydestä hillitä ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeutua
siihen on tulossa yhä tärkeämpi tekijä myös asiakkaiden päätöksenteossa. Tietoevryllä on
teknologiaratkaisujensa avulla hyvät mahdollisuudet auttaa asiakkaitaan hiilipäästöjen vähentämisessä ja
siirtymisessä vähähiiliseen kiertotalouteen. Integroimalla kiertotalouden periaatteita toimintaansa Tietoevry
pyrkii minimoimaan jätteen määrän ja edistämään materiaalien uusio- ja uudelleenkäyttöä sekä kierrätystä
vähentäen tällä tavoin ympäristövaikutusta ja edistäen kestävää kehitystä.
Tekoäly
Tekoälyä ja koneoppimista voidaan hyödyntää erilaisiin tarkoituksiin, kuten tuki- ja kehitystoimintoihin. Tekoälyn
käytöstä voi kuitenkin aiheutua tiettyjä riskejä, jotka liittyvät esimerkiksi tietosuojaan, oikeudenmukaisuuteen,
tietoturvahaavoittuvuuksiin, eettisiin näkökulmiin sekä työpaikkojen vähenemiseen. Lisäksi tekoälymallien
kouluttaminen kuluttaa huomattavasti energiaa, mikä voi kasvattaa hiilipäästöjä. Näihin haasteisiin vastaaminen
on ehdottoman tärkeää, jotta tekoälyn potentiaali ja mahdollisuudet voidaan valjastaa positiivisen muutoksen ja
innovaatioiden edistämiseen huolehtien samalla kehitystoiminnan vastuullisuudesta ja eettisyydestä.
Tekoälyn mahdollistama rutiininomaisten tehtävien automatisointi voi suoraviivaistaa toimintaa, jolloin työntekijät
saavat keskittyä strategiseen ja luovaan työhön. Tekoäly helpottaa aiemmin hyödyntämättömien markkinoiden
löytämistä sekä täysin uusien tulovirtojen luomista. Tekoälypohjaiset alustat voivat esimerkiksi edistää
digitaalisten palveluiden nopeaa kehitystä ja käyttöönottoa mullistaen perinteisiä toimialoja ja vaalien yrittäjyyttä
tukevia ekosysteemejä.
Tekoälyyn perustuvassa liiketoiminnan uudistamisessa on omat haasteensa. Siihen tarvitaan tehokas strategia,
joka käsittää osaajien houkuttelun, täydennyskoulutuksen sekä tekoälyn integroimisen liiketoiminnan
ydinprosesseihin. Lisäksi on huomioitava eettiset seikat, huolehdittava tekoälyn käyttökohteiden
läpinäkyvyydestä ja tilivelvollisuudesta ja varmistettava, että käyttökohteet ovat yhteiskunnallisten arvojen
mukaisia. Tekoälyn käyttöön liittyviä riskejä ovat myös datan laatuongelmista johtuvat päätöksenteon vinoumat,
tekoälyteknologioiden mahdollinen väärinkäyttö sekä inhimillisen valvonnan puute kriittisissä
päätöksentekoprosesseissa. Nämä riskit korostavat jatkuvan valvonnan ja sääntelyn noudattamisen merkitystä,
jotta pystytään suojautumaan tahattomilta seurauksilta.
28

Osakkeet
Tietoevryn osakkeet noteerataan NASDAQ Helsingissä ja Tukholmassa sekä Oslon pörssissä. Yhtiöllä on yksi
osakesarja, ja jokainen osake oikeuttaa yhtä suureen osinkoon ja yhteen ääneen. Tietoevryn maksettu ja
kaupparekisteriin merkitty osakepääoma on 76 555 412,00 euroa. Tietoevryn osakkeilla ei ole nimellisarvoa, ja
niiden kirjanpidollinen vasta-arvo on yksi euro.
Osakkeiden määrä oli joulukuun lopussa 118 640 150. Tämä luku sisältää suunnattuun osakeantiin liittyvät uudet
osakkeet. 24.4.2024 Tietoevry Oyj:n hallitus päätti suunnatusta maksuttomasta osakeannista konsernin
avainhenkilöiden suoriteperusteisen osakepalkkiojärjestelmän 2021–2023 ja ehdollisen
osakepalkkiojärjestelmän 2021–2023 palkkioiden maksamiseksi. Osakeannissa laskettiin liikkeelle yhteensä 214
379 uutta osaketta, jotka luovutettiin vastikkeetta palkkioihin oikeutetuille osallistujille. Uudet osakkeet
rekisteröitiin kaupparekisteriin 14.5.2024.
Suomen, Ruotsin ja Norjan arvopaperikeskusten rekisterien mukaan yhtiöllä oli 70 497 rekisteröitynyttä
osakkeenomistajaa vuoden 2024 lopussa. Vuoden aikana Tietoevry vastaanotti yhden liputusilmoituksen.
Silchester International Investors LLP ilmoitti 23.11., että sen omistus oli noussut 17 845 007 osakkeeseen eli
15,04 %:iin osakkeiden kokonaismäärästä.
Tietoevry Oyj:n varsinainen yhtiökokous päätti 13.3.2024 yhtiön yhteistilillä olevien osakkeiden ja niihin
perustuvien oikeuksien menettämisestä. Menettämisseuraamus koski osakkeita, joiden kirjaamista arvo-
osuusjärjestelmään ei ollut pätevästi vaadittu ennen asiaa koskevaa yhtiökokouksen päätöstä 13.3.2024. Yhtiön
yhteistilillä oli yhteensä 10 560 osaketta. Yhteistilillä olleet osakkeet siirrettiin Tietoevryn omistukseen 23.7.2024.
Siirron jälkeen yhtiön hallussa on 45 239 omaa osaketta eli 0,04 % osakkeista ja äänistä. Liikkeeseen laskettujen
osakkeiden lukumäärä pois lukien yhtiön omistamat omat osakkeet oli 118 594 911.
Hallituksen jäsenet ja yhtiön toimitusjohtaja sekä heidän lähipiirinsä omistivat 31.12.2024 yhteensä 0,14 % yhtiön
osakkeista ja äänistä. Toimitusjohtaja on mukana myös yhtiön pitkän aikavälin osakepohjaisissa
kannustinohjelmissa, joiden pohjalta palkkiot maksetaan osittain Tietoevryn osakkeina. Koska näihin
kannustimiin liittyvien lisäosakkeiden määrä riippuu yhtiön taloudellisesta kehityksestä, ne eivät sisälly yllä
mainittuun omistusosuuteen.
Yhtiön yhtiöjärjestys sisältää varsinaista yhtiökokousta koskevan äänestysrajoituksen, jonka mukaan kukaan ei
ole oikeutettu äänestämään enemmällä kuin yhdellä viidesosalla yhtiökokouksessa edustettuina olevista äänistä.
Yhtiöjärjestys löytyy yhtiön verkkosivuilta osoitteesta www.tietoevry.com/fi/sijoittajille.
Osakepohjaiset kannustinohjelmat
Tietoevryllä on voimassa seuraavat aktiiviset osakepohjaiset kannustinohjelmat: suoriteperusteinen
osakepalkkiojärjestelmä 2022, 2023 ja 2024 sekä ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä 2022, 2023 ja 2024.
Mahdolliset palkkiot maksetaan vuosina 2025, 2026 ja 2027 osittain yhtiön osakkeina ja osittain rahana.
Järjestelmän puitteissa palkkioina toimitettavat osakkeet koostuvat markkinoilta hankittavista yhtiön osakkeista
ja yhtiön itse omistamista osakkeista, eikä uusia osakkeita näin ollen lasketa liikkeelle näiden ohjelmien
puitteissa. Kannustinjärjestelmien perusteella maksettavat palkkiot vastaavat yhteensä enintään noin 3 600 000
Tietoevryn osakkeen arvoa (sisältäen rahana maksettavan osuuden). Allokoitujen, voimassa olevien ohjelmien
arvo oli 31.12.2024 yhteensä 2 755 649 osaketta. Yhtiö ei ole laskenut liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja eikä
sillä ole optio-ohjelmia.
Hallituksen valtuudet
Vuoden 2024 varsinainen yhtiökokous valtuutti yhtiön hallituksen hankkimaan yhtiön omia osakkeita siten, että
hankittujen osakkeiden yhteenlaskettu lukumäärä on enintään 11 800 000 eli noin 10 % yhtiön kaikkien
osakkeiden yhteenlasketusta lukumäärästä. Hallitus valtuutettiin myös päättämään osakkeiden liikkeeseen
laskemisesta sekä optio-oikeuksien ja muiden erityisten oikeuksien antamisesta. Valtuutuksen pohjalta voidaan
laskea liikkeeseen enintään 11 800 000 osaketta (mukaan lukien osakkeet, jotka lasketaan liikkeeseen erityisten
oikeuksien pohjalta), mikä vastaa noin 10 %:a yhtiön kaikkien osakkeiden yhteenlasketusta lukumäärästä.
29

30

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
Osakkeiden lukumäärä |  |  |  |  |
Osakkeiden lukumäärä | 118 640 150 | 118 425 771 | 118 425 771 | 118 425 771 | 118 425 771
Ulkona olevat osakkeet |  |  |  |  |
Vuoden lopussa | 118 594 911 | 118 391 092 | 118 413 303 | 118 418 184 | 118 414 793
Keskimäärin | 118 522 308 | 118 375 769 | 118 405 657 | 118 408 223 | 118 378 269
Osakepääoma vuoden lopussa, euroa | 76 555 412 | 76 555 412 | 76 555 412 | 76 555 412 | 76 555 412
Osakekohtaisia tunnuslukuja |  |  |  |  |
Osakekohtainen tulos, euroa |  |  |  |  |
Laimentamaton | -0,53 | 1,45 | 1,59 | 2,46 | 0,80
Laimennettu | -0,53 | 1,45 | 1,59 | 2,46 | 0,80
Oma pääoma/osake, euroa | 10,95 | 13,62 | 14,52 | 15,38 | 13,73
Kurssikehitys ja vaihto |  |  |  |  |
NASDAQ Helsinki |  |  |  |  |
Ylin vaihtokurssi, euroa | 22,34 | 30,58 | 27,94 | 30,46 | 31,32
Alin vaihtokurssi, euroa | 16,37 | 19,16 | 21,06 | 25,42 | 17,26
Tilikauden keskikurssi, euroa | 18,78 | 24,77 | 24,86 | 27,26 | 24,42
Vaihto, kpl | 62 977 285 | 56 862 211 | 62 036 948 | 78 772 407 | 77 150 210
Vaihto, % osakekannasta | 53,0 | 48,0 | 52,4 | 66,5 | 65,1

| 2024 | 2023 | 2022 | 2021 | 2020
Markkina-arvo, milj. euroa | 2 019,3 | 2 550,9 | 3 140,7 | 3 254,3 | 3 180,9
Osingonjako 1) |  |  |  |  |
Osingonjako, 1 000 euroa | 177 892 | 174 035 | 171 699 | 165 785 | 156 308
Osinko, nimellinen, euroa | 1,50 | 1,47 | 1,45 | 1,40 | 1,32
Osinko, % tuloksesta | -283,3 | 101,1 | 91,0 | 56,8 | 165,3
Osakekurssiin suhteutettuja tunnuslukuja |  |  |  |  |
NASDAQ Helsinki |  |  |  |  |
Hinta/osakekohtainen tulos | -32 | 15 | 17 | 11 | 34
Osinkotuotto, % | 8,8 | 6,8 | 5,5 | 5,1 | 4,9

1) Vuonna 2024: osingonjako ja/tai pääomanpalautus
31

Suurimma t osakkeenomistajat 31.12.2024

| Osakkeiden lkm | %
1 Silchester International Investors LLP 1) | 17 845 007 | 15,0
2 Solidium Oy | 12 857 918 | 10,8
3 Incentive Investment Funds ICAV 2) | 6 041 221 | 5,1
4 Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 2 790 879 | 2,4
5 Cevian Capital Partners Limited | 2 372 834 | 2,0
6 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 1 676 000 | 1,4
7 Valtion Eläkerahasto | 1 400 000 | 1,2
8 Nordea Henkivakuutus Suomi Oy | 1 093 536 | 0,9
9 Svenska Litteratursällskapet i Finland | 590 800 | 0,5
10 OP-Henkivakuutus | 581 434 | 0,5
10 suurinta osakkeenomistajaa | 47 249 629 | 39,8
- joista hallintarekisteröityjä | 23 886 228 | 20,1
Hallintarekisteröidyt | 36 928 010 | 31,1
Muut | 34 462 511 | 29,0
Yhteensä | 118 640 150 | 100,0

Osakkeenomistajaluettelo perustuu Euroclear Finland Oy:n, Euroclear Sweden AB:n ja Norjan arvopaperikeskuksen (VPS) omistajarekistereihin ja
sisältää lisäksi hallintarekisteröidyt, 5 %:n rajan ylittävät omistukset, joista yhtiö on saanut arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5 §:n mukaisen ilmoituksen.
Näiden osakkeenomistajien tiedot pohjautuvat viimeisimpään ilmoitukseen.
1) Silchester International Investors LLP ilmoitti 23.11.2024, että sen omistus oli noussut 17 845 007 osakkeeseen, mikä vastaa 15,04 %:a osakkeiden
kokonaismäärästä.
2) Incentive AS ilmoitti 21.9.2021, että Incentive Investment Funds ICAV:n omistus on 6 041 221 osaketta, mikä vastaa 5,1 %:a yhtiön osakkeista.
Osakkeiden määrä

| Osakkeenomistajat | Osakkeet
| Lkm | % | Lkm | %
1–100 | 28 515 | 49,5 % | 1 272 213 | 1,1 %
101–1 000 | 24 839 | 42,7 % | 8 641 770 | 7,3 %
1 001–10 000 | 4 475 | 7,7 % | 11 152 015 | 9,4 %
10 001–100 000 | 240 | 0,4 % | 6 306 797 | 5,3 %
100 001–1 000 000 | 38 | 0,1 % | 8 815 338 | 7,4 %
1 000 001 | 10 | — % | 82 452 017 | 69,5 %

Perustuu Euroclear Finland Oy:n omistajarekistereihin.
32

Varojenjako
Emoyhtiön jakokelpoiset varat olivat 1 299,7 milj. euroa. Vuoden 2024 tuloksen osuus tästä on 56,2 milj. euroa.
Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että 31.12.2024 päättyneeltä tilikaudelta vahvistettavan taseen perusteella
maksetaan yhtiön jakokelpoisista varoista yhteensä 1,50 euroa osakkeelta joko osinkona kertyneistä
voittovaroista tai varojen jakamisena sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta tai näiden yhdistelmänä.
Hallitus valtuutettaisiin päättämään varojenjaon täytäntöönpanon yhteydessä, missä määrin jako tehdään
osinkona kertyneistä voittovaroista ja missä määrin jako tehdään sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta, ja
yhtiö julkistaa erikseen tällaiset hallituksen päätökset. Varojenjako pantaisiin täytäntöön kahdessa erässä
seuraavasti:
•
• Ensimmäinen erä kokonaismäärältään 0,75 euroa osakkeelta maksettaisiin osakkeenomistajille, jotka
ovat ensimmäisen erän täsmäytyspäivänä 27.3.2025 rekisteröitynä Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään
osakasluetteloon, taikka Euroclear Sweden AB:n tai Euronext Securities Oslo/Verdipapirsentralen ASA:n
(VPS) ylläpitämiin rekistereihin.
• Toinen erä kokonaismäärältään 0,75 euroa osakkeelta maksettaisiin osakkeenomistajille, jotka ovat
toisen erän täsmäytyspäivänä 23.9.2025 rekisteröitynä Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään
osakasluetteloon, taikka Euroclear Sweden AB:n tai Euronext Securities Oslo /Verdipapirsentralen ASA:n
(VPS) ylläpitämiin rekistereihin.
Ehdotettu varojenjako ei vaaranna yhtiön maksukykyä.
33

Vuonna 2024: osingonjako ja/tai pääomanpalautus
34

Koko vuoden 2025 näkymät
Tietoevry arvioi yhtiön orgaanisen 1) kasvun olevan välillä -3 % ja +1 % (vuoden 2024 liikevaihto 2 802,6 milj.
euroa).
Yhtiö arvioi, että sen koko vuoden oikaistu liikevoittomarginaali 2) (oikaistu EBITA 3)) on 12,0–13,0 % (12,3 %
vuonna 2024).
1) Oikaistu valuuttakurssien sekä yrityshankintojen ja -myyntien vaikutuksilla.
2) Oikaisuerät sisältävät uudelleenjärjestelykulut, myyntivoitot/-tappiot, arvonalentumiset sekä muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät.
3) Voitto ennen rahoituseriä, veroja, yrityshankintoihin liittyvien aineettomien hyödykkeiden poistoja ja liikearvon arvonalentumistappiota.
Taloudellinen kalenteri 2025
25.3.2025 Varsinainen yhtiökokous
Tietoevry julkaisee kolme osavuosikatsausta:
2 9.4.2025 Osavuosikatsaus 1/2025 (klo 9.00)
22.7.2025 Puolivuotiskatsaus 2025 (klo 9.00)
23.10.2025 Osavuosikatsaus 3/2025 (klo 9.00)
35

Tunnusluvut
Tunnuslukujen ja vaihtoehtoisten tunnuslukujen laskentakaavat
Tietoevry esittää tiettyjä taloudellisia tunnuslukuja, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen antaman
ohjeen “Vaihtoehtoiset tunnusluvut” mukaan eivät ole IFRS-tilinpäätösstandardeissa määriteltyjä tai nimettyjä
tunnuslukuja ja näin ollen niitä pidetään vaihtoehtoisina tunnuslukuina. Tietoevry uskoo, että vaihtoehtoiset
tunnusluvut antavat merkityksellistä täydentävää lisätietoa IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti laaditussa
konsernitilinpäätöksessä esitettyihin taloudellisiin tunnuslukuihin nähden ja lisäävät Tietoevryn liiketoimintojen
kannattavuuden ymmärtämistä. Lisäksi niitä pidetään hyödyllisinä indikaattoreina konsernin taloudellisesta
tilanteesta ja kyvystä saada rahoitusta. Vaihtoehtoiset tunnusluvut eivät ole IFRS-tilinpäätösstandardeissa
määriteltyjä tai nimettyjä tunnuslukuja, ja näin ollen niiden katsotaan olevan muita kuin IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisia tunnuslukuja, joita ei tulisi tarkastella erillään tai IFRS-tilinpäätösstandardien
mukaisten tunnuslukujen sijaan.

Oikaistu osakekohtainen tulos | = | Kauden tulos – oikaisut, yrityshankintoihin liittyvien aineettomien hyödykkeiden poistot ja näiden verovaikutus maittain ja liikearvon arvonalentumistappio |
Osakkeiden painotettu keskimääräinen lukumäärä |
Oikaisut | = | Uudelleenjärjestelykulut + myyntivoitot/-tappiot + arvonalentumiset + muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |
Liikevoitto (EBIT) | = | Voitto ennen rahoituseriä ja veroja |
Liikevoitto (EBIT), % | = | Liikevoitto (EBIT) |
Liikevaihto |
Oikaistu liikevoitto (EBITA) | = | Liikevoitto (EBITA) + oikaisut |
Oikaistu liikevoitto (EBITA), % | = | Oikaistu liikevoitto (EBITA) |
Liikevaihto |

Oma pääoma/osake | = | Oma pääoma |
Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa |
Käyttöomaisuusinvestoinnit | = | Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat
Yrityshankinnat | = | Tytäryhtiöiden ja liiketoimintojen hankinnat vähennettynä hankintahetken rahavaroilla
Oman pääoman tuotto, liukuva 12 kk, % | = | Voitto ennen veroja ja määräysvallattomien omistajien osuutta – tuloverot | * 100
Oma pääoma (keskimäärin vuoden aikana)
Sijoitetun pääoman tuotto, liukuva 12 kk, % | = | Voitto ennen veroja + korko- ja muut rahoituskulut | * 100
Varat yhteensä – korottomat velat (keskimäärin vuoden aikana)
Omavaraisuusaste, % | = | Oma pääoma | * 100
Varat yhteensä – saadut ennakot
Korollinen nettovelka | = | Korolliset velat – korolliset saamiset – rahavarat |
Käyttökate (EBITDA) | = | Liikevoitto (EBIT) + Poistot + Arvonalentumiset |
Nettovelka/käyttökate (EBITDA) | = | Korollinen nettovelka |
Käyttökate (EBITDA keskimäärin vuoden aikana) |
Nettovelkaantumisaste, % | = | Korollinen nettovelka | * 100
Oma pääoma

36

Oikaistu liikevoitto (EBITA) segmenteittäin

Milj. euroa | 2024 | 2023 | Muutos %
Tietoevry Create | 100,1 | 114,6 | -13
Tietoevry Banking | 72,0 | 68,9 | 5
Tietoevry Care | 68,2 | 70,2 | -3
Tietoevry Industry | 39,4 | 43,4 | -9
Tietoevry Tech Services | 88,7 | 85,7 | 4
Allokoimattomat kulut | -23,7 | -24,0 | -1
Oikaistu liikevoitto (EBITA) | 344,7 | 358,7 | -4

Oikaistu liikevoitto (EBITA) segmenteittäin

% | 2024 | 2023 | Muutos %-yks
Tietoevry Create | 12,0 | 13,4 | -1
Tietoevry Banking | 12,4 | 12,1 | 0
Tietoevry Care | 29,5 | 30,1 | -1
Tietoevry Industry | 15,0 | 16,5 | -2
Tietoevry Tech Services | 8,9 | 8,0 | 1
Oikaistu EBITA-% | 12,3 | 12,6 | -0

Oikaistun liikevoiton (EBITA) täsmäytys

Milj. euroa | 2024 | 2023
Liikevoitto (EBIT) | 29,8 | 255,6
+ Yritys- ja liiketoimintahankinnoista käypään arvoon arvostettujen aineettomien hyödykkeiden poistot | 43,8 | 41,8
+ Liikearvon arvonalentumistappio 1) | 200,0 | —
Oikaisuerät |  |
- Myyntivoitot 2) | -4,4 | -6,9
+ Strategiset arvioinnit | 13,3 | 32,3
+/- Yritysjärjestelyihin liittyvät muut erät | 0,5 | 1,5
+ Uudelleenjärjestelykulut | 32,5 | 11,1
+ Tietoevry Tech Services tehostamisohjelma | 17,1 | 15,1
+ Ukrainan sota ja Venäjän toimintojen lakkauttaminen | 2,4 | 3,2
+ Kiristyshaittaohjelmahyökkäys 3) | 1,5 | —
+/- Muut erät 4) | 8,2 | 4,9
Oikaistu liikevoitto (EBITA) | 344,7 | 358,7

1) Lisätietoja, katso liitetieto 14.
2) Myyntivoitot sisältävät Tietoevryn osuuden Buypass AS:n myyntivoitosta vuonna 2024 ja aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen myyntivoiton
vuonna 2023. Katso myös liitetiedot 7 ja 29.
3) Lisätietoja, katso liitetieto 6.
4) Sisältää etuusperusteisen eläkejärjestelmän muuttamisesta aiheutuneet kulut sekä arvonalentumistappiot (lukuunottamatta liikearvon
arvonalentumista) ja muut vähäiset kertaluonteiset erät. Katso myös liitetiedot 5 ja 13.
37

Kestävyysselvitys
Yleiset tiedot 38
Ympäristötiedot 62
Yhteiskunnalliset tiedot 81
Hallintotapatiedot 100
Yhteisökohtaiset tiedot 105
Liitteet 111
87 %
pienemmät kasvihuonekaasupäästöt
omassa toiminnassa (scope 1 ja scope 2)
vuoteen 2020 verrattuna
34%
uusista työntekijöistä naisia
97 %
työsuhteisista työntekijöistä suorittanut
vastuullista tekoälyn käyttöä käsittelevän
koulutuksen
38

Yleiset tiedot
Laatimisperusteet 39
Hallinto 41
Strategia 44
Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus
strategian ja liiketoiminnan kanssa 58
39

Laatimisperusteet
Perustiedot
Tietoevryn liiketoiminta käsittää ohjelmistoja, datapalveluita sekä kehitys- ja konsultointipalveluita, jatkuvia
palveluita ja transformaatiopalveluita. Lisäksi yhtiö tarjoaa näihin näihin liittyvää osaamista, jolla tuetaan
asiakkaiden liiketoiminnan uudistamista, innovointia ja toiminnan tehokkuutta. Tietoevryn viisi erikoistunutta
liiketoiminta-aluetta vastaavat omasta liiketoimintastrategiastaan, tarjoomistaan, investoinneistaan ja
kumppanuuksistaan. Näin yhtiö voi hyödyntää pilvinatiiveja ohjelmistomarkkinoita sekä tehostaa ja laajentaa
toimintaansa parhaalla mahdollisella tavalla. Nämä erikoistuneet liiketoiminta-alueet ovat Tietoevry Create,
Tietoevry Banking, Tietoevry Care, Tietoevry Industry ja Tietoevry Tech Services, ja niitä tukevat konsernin
tukitoiminnot.
Kestävyysselvityksen yleiset laatimisperusteet (BP-1)
Tietoevryn kestävyysselvitys on laadittu konsernitasolla, ja konsolidoinnin laajuus on sama kuin yhtiön
tilinpäätöksessä. Raportointi kattaa koko konsernin (jollei ilmoitetuissa tiedoissa muuta mainita) mukaan lukien
kaikki yritykset, joissa konsernilla on suoraan tai epäsuorasti yli 50 %:n äänivalta. Kestävyysselvitys kattaa yhtiön
arvoketjun alku- ja loppupään kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissa tunnistettujen olennaisten vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien osalta. Raportointikausi on 1.1.–31.12.2024. Ulkopuolinen varmennuspalvelujen
tarjoaja ei ole varmentanut kestävyysselvityksen vertailukauden tietoja.
Konsernin kestävyysselvitys ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista
konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska kestävyysyritysten ei ole
ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön
puuttumisen vuoksi.
Tietoevry ei ole käyttänyt mahdollisuutta jättää vuoden 2024 kestävyysselvityksestään pois tiettyjä tietoja, jotka
koskevat teollis- ja tekijänoikeuksia, taitotietoa tai innovaatiotuloksia.
Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot (BP-2)
Aikahorisontit
Tietoevryn kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissa on huomioitu Eurooppalaisten
kestävyysraportointistandardien (ESRS) vaatimukset ja erityisesti ESRS 1, jossa kuvataan olennaisuusarviointien
aikahorisontit ja keskeiset seikat. Tilikaudella 2024 Tietoevry on käyttänyt 0–5 vuoden aikahorisonttia kaikissa
arvioiduissa aiheissa. Arvioinnissa ei tunnistettu olennaisia vaikutuksia, riskejä tai mahdollisuuksia (IRO), joilla
olisi tätä pidempi aikahorisontti. Tämä päätös heijastaa yhtiön nykyisiä käytäntöjä, sillä tätä pidempiä
aikahorisontteja ei ole tavallisesti käytetty taloudellisessa tai toiminnan suunnittelussa. Tarkastellessaan
ilmastoon liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia yhtiö on kuitenkin huomioinut aikahorisontit, jotka on kuvattu
ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän (TCFD) analyysissa: lyhyt (0–2
vuotta), keskipitkä (2–7 vuotta) ja pitkä aikaväli (7–30 vuotta).
Tarkastellessaan uudelleen kaksinkertaista olennaisuusarviointia tilikaudella 2025 Tietoevry huolehtii entistä
tarkemmin aikahorisontteihin liittyvien ESRS-vaatimusten noudattamisesta ja laajentaa lähestymistapaansa
enemmän eteenpäin katsovaksi. Näin varmistetaan sekä välittömien että pitkällä aikavälillä ilmenevien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen.
Arvoketjun estimoinnit
Tietoevryn scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjä koskevat tiedot on ensisijaisesti johdettu estimoinneista.
Suurimpien scope 3 -luokkien (Ostetut tavarat ja palvelut sekä Tuotantohyödykkeet) päästöt on laskettu
menoperusteisesti. Tämä lähestymistapa nojaa taloudellisiin tietoihin ja menoluokkien yleistettyihin
päästökertoimiin sen sijaan, että olisi nojannut täsmällisiin päästötietoihin. Yksityiskohtaiset kuvaukset
kasvihuonekaasupäästöjen laskentamenetelmistä ja estimointien käytöstä kaikissa luokissa on esitetty luvussa
E1-4.
Estimoinnissa käytetyt lähteet ja tuloksen epävarmuus
Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjen menoperusteinen laskentatapa sisältää epävarmuustekijöitä, jotka syntyvät
keskimääräisten päästökertoimien käytöstä ja niiden soveltamisesta Tietoevryn menotietoihin.
Mittarilla ”Vuoden aikana ilmenneet tapaukset, joissa Tietoevry on saanut tietosuojaviranomaisilta sakkoja
yleisen tietosuoja-asetuksen noudattamatta jättämisestä” mitataan suoritusta verrattuna tavoitteeseen
”Tietosuojaviranomainen ei määrää yhtään yleiseen tietosuoja-asetukseen liittyviä sakkoja”. Tämä tulos sisältää
mittaustekniikoihin liittyviä epävarmuustekijöitä. Suoritusta seurataan CMS.Law GDPR Enforcement Trackerilla,
joka esittää yhteenvedon EU:n tietosuojaviranomaisten yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR) perusteella
määräämistä sakoista. Tämän vuoksi tavoitteen soveltamisala rajoittuu tapauksiin, jotka tähän rekisteriin on
merkitty.
40

Tietoevry mittaa suoritusta verrattuna työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevaan tavoitteeseensa, jonka
mukaan ylityöt tulisi olla alle 3 %:ssa tavallisesta keskimääräisestä työajasta, mittarilla ”Kaikkien työsuhteisten
työntekijöiden ylityötuntien prosenttiosuus vuoden aikana”. Tämän mittarin luotettavuuteen vaikuttavat kuitenkin
tietojen saatavuuden haasteet, jotka johtuvat työsopimustyyppien ja paikallisen lainsäädännön vaihteluista.
Muutokset kestävyystietojen valmistelussa ja esittämisessä
EU:n kestävyysraportointidirektiivin (CSRD) noudattaminen ja ESRS-standardien vaatimusten mukainen
raportointi ovat vaikuttaneet mittareihin ja tavoitteisiin, jotka liittyvät erityisesti ESRS 1 -standardin mukaisiin
laadullisiin ominaisuuksiin. Mittareiden ja tavoitteiden uudelleenmäärittely on kuvattu olennaisten aiheiden
yhteydessä yhtiön kestävyysselvityksessä. Vertailulukuja ei ole julkaistu, sillä se ei ole ollut olennaista yhdenkään
tiedonannon osalta.
Raportointi aiemmilla kausilla tehdyistä virheistä
EU-taksonomiaraportissa vertailukelpoinen liikevaihto-osuus oikaistiin 20 %:sta 19 %:iin, mikä vastaa muutosta
575,6 milj. eurosta 535,6 milj. euroon. Yhden tarjooman uudelleenarvioinnin yhteydessä tuli ilmi, ettei
taloudellisen toiminnan luokan 5.5 “Tuote palveluna ja muut kiertokäyttö- ja tulossuuntautuneet palvelumallit”
kuvaus täyty kaikilta osin sen kohdalla suhteessa ympäristötavoitteeseen Siirtyminen kiertotalouteen.
Muuhun lainsäädäntöön tai yleisesti hyväksyttyihin kestävyysraportointia koskeviin säännöksiin perustuva
tietojen antaminen
Tietoevryn vuoden 2024 kestävyysselvitys ei sisällä tiedonantoja, jotka perustuvat muuhun lainsäädäntöön tai
yleisesti hyväksyttyihin kestävyysraportointia koskeviin säännöksiin. Tiedot siitä, miten Tietoevry noudattaa
Norjan avoimuuslakia (Åpenhetsloven), on kuitenkin esitetty osiossa Vuosikertomuksen Lisätietoja. Lisätietoja-
osiossa on esitetty myös GRI-sisältöhakemisto, jossa on ristiviittauksia kestävyysselvityksen olennaisiin
tiedonantoihin.
Tietojen sisällyttäminen viittauksina
Kestävyysselvityksen tietoja ei ole sisällytetty viittauksina lukuun ottamatta tiedonantoja BP-2 11 (a), (b) ja (c)
sekä BP 2-13 (a), (b) ja (c), joita koskevat tiedot on esitetty yksityiskohtaisemmin osiossa E1-4.
41

Hallinto
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli (GOV-1)
Hallitus
Yhtiön hallituksen vastuulla on muiden velvollisuuksiensa ohella ohjata yhtiön vastuullisuusstrategiaa, valvoa
vastuullisuustavoitteiden asettamista sekä hyväksyä yhtiön kestävyysselvitys. Hallituksen vastuulla on myös
arvioida Tietoevryn kestävyyteen liittyvän due diligence -prosessin vaikuttavuutta, toimintaan liittyviä
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia sekä toimien toteutusta ja vaikuttavuutta. Lisäksi hallitus on vastuussa
liiketoiminnan harjoittamisesta yhtiössä toiminnan eettisyys mukaan luettuna.
Hallituksen jäsenillä odotetaan olevan tarvittava osaaminen ja pätevyydet, jotta kukin jäsen pystyy toimimaan
tehokkaasti omassa roolissaan. Hallitus hyödyntää myös Tietoevryn vastuullisuustoiminnon kestävyysosaamista
ja -asiantuntemusta. Konsernin vastuullisuustoiminto tuntee perusteellisesti yhtiön olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet ja järjestää hallitukselle säännöllisesti perehdytystä kestävyysasioista. Hallituksella on
kokonaisuutena liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvää asiantuntemusta, ja hallitus hyödyntää Tietoevry-
konsernin lakiasiain, Compliance-toiminnon, riskienhallinnan ja sisäisen tarkastuksen osaamista.
Vuoden 2024 aikana hallitus käsitteli kaikkia Tietoevryn olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia
käymällä läpi yhtiön kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin. Lisäksi hallitus käsitteli tiettyjä vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia, jotka liittyvät kyberturvallisuuteen, kiertotalouteen, sukupuolten tasa-arvoon ja samaan
palkkaan samanarvoisesta työstä, monimuotoisuuteen, ilmastonmuutoksen hillintään ja ilmastonmuutokseen
sopeutumiseen, energiaan, yrityskulttuuriin, korruption ja lahjonnan ehkäisemiseen, häiriötilanteisiin sekä
yksityisyyteen suhteessa vuoden aikana toteutettuun due diligence -toimintaan ja tämän toiminnan
lopputuloksiin.
Tietoevryn hallituksessa on kaksi toimivaan johtoon kuuluvaa ja kahdeksan toimivan johdon ulkopuolista jäsentä.
Vuonna 2024 hallituksen jäsenistä 30 % oli naisia ja 70 % miehiä, eli naisten osuuden suhde miesten osuuteen oli
keskimäärin 40 %. Riippumattomien hallituksen jäsenten osuus oli 80 % vuoden 2024 lopussa. Tietoevryn
henkilöstö valitsi hallitukseen kaksi jäsentä ja kaksi varajäsentä, joista kaikki ovat miehiä.
Hallituksen valiokunnat
Hallitusta avustaa kaksi pysyvää valiokuntaa, jotka valmistelevat hallituksen vastuulla olevia asioita. Hallitus
määrittelee valiokuntien tehtävät ja päättää niiden kokoonpanosta. Lisäksi hallitus perustaa tilapäisiä valiokuntia
tarvittaessa silloin, kun määrätyn asian valmistelu on tarkoituksenmukaista tehdä pienryhmässä. Koko hallitus
vastaa sekä pysyville että tilapäisille valiokunnille määrätyistä tehtävistä.
Hallituksen tarkastus- ja riskivaliokunnan jäsenillä on valiokunnan vastuiden sekä yhtiön toimintaympäristön
kannalta olennaista erityisosaamista ja kokemusta. Valiokunta myös valvoo lakisääteisiä auditointeja, joten
ainakin yhdellä sen jäsenistä on oltava kokemusta kirjanpidosta tai auditoinnista.
Tarkastus- ja riskivaliokunta huolehtii lainsäädännön ja määräysten noudattamisesta, valvoo
kestävyysraportointiprosessia ja seuraa eettisten ja laillisten liiketoimintakäytäntöjen toteutumista Tietoevryn
toimintaperiaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Valiokunta saa säännöllisesti eettistä toimintaa koskevia raportteja
lakiasiainjohtajalta, whistleblowing-toiminnolta ja sisäiseltä tarkastukselta. Tarkastus- ja riskivaliokunta tarkistaa
toimintakertomuksen, johon sisältyy kestävyysselvitys, sekä selvityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä – ja
valvoo kestävyysraportointiin liittyviä riskejä ja valvontakeinoja.
Hallituksen palkitsemisvaliokunta valmistelee ehdotuksen toimitusjohtajan ja hänen välittömien alaistensa
palkitsemisesta sekä henkilöstön palkitsemisen periaatteista huomioiden sovellettavat kestävyysasioihin liittyvät
tavoitteet. Palkitsemisvaliokunta valvoo tavoitteita ja palkitsemisohjelmien toteutusta, suoritusten arviointia sekä
palkkioiden määräytymistä ja varmistaa, että palkitsemisohjelmien mukaiset palkkioihin liittyvät tavoitteet
täyttyvät. Palkitsemisvaliokunta laatii myös palkitsemisraportin.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta on osakkeenomistajien toimielin, jonka vastuulla on laatia hallituksen
jäsenten valintaan ja palkitsemiseen liittyviä ehdotuksia (mukaan lukien henkilöstön edustajien palkitseminen)
varsinaiselle yhtiökokoukselle. Osakkeenomistajien nimitystoimikunta huolehtii hallituksen monimuotoisuudesta
ja ammattitaidosta, kuten osaamisesta kestävyysasioissa. Nimitystoimikunta varmistaa myös, että jäsenet tuovat
hallitukseen monipuolista ammatillista kokemusta.
Toimitusjohtaja ja johtoryhmä
Hallitus nimittää Tietoevryn toimitusjohtajan, joka vastaa konsernin operatiivisesta johtamisesta, sisäisestä
tehokkuudesta, laadusta ja kestävyystoiminnasta noudattaen sovellettavia lakeja ja määräyksiä sekä hallituksen
ohjeistusta. Toimitusjohtaja raportoi hallitukselle, ja hänen tulee antaa hallitukselle tiedot, joita hallituksen
jäsenet tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen. Hallitus huolehtii siitä, että toimitusjohtajalla on tarvittava osaaminen
näiden ja kaikkien muiden vastuidensa toteuttamiseen lakien ja sisäisten standardien mukaisesti.
42

Toimitusjohtajaa avustaa konsernin johtoryhmä, joka koostuu Tietoevryn liiketoimintojen johtajista sekä
henkilöstöjohtajasta, strategiajohtajasta ja talousjohtajasta. Johtoryhmä arvioi ja hyväksyy kestävyyteen liittyviä
asioita, jotka konsernin vastuullisuustoiminto esittelee hallitukselle. Lisäksi johtoryhmä valvoo hyväksyttyjen
kestävyystoimien toteutusta sekä niihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia.
Konsernin vastuullisuustoiminto ja kestävän kehityksen ohjausryhmä
Tietoevryn strategista ja operatiivista kestävyystyötä ohjaa konsernin vastuullisuustoiminto. Toimintoa johtaa
vastuullisuusjohtaja, joka raportoi talousjohtajalle. Vastuullisuusjohtaja huolehtii siitä, että kestävän kehityksen
toimintaperiaatteet ja prosessit ovat linjassa lakien sekä pitkän aikavälin kestävyyssuunnitelmien ja niihin
liittyvien tavoitteiden kanssa.
Tietoevryn kestävän kehityksen ohjausryhmä, jota johtaa vastuullisuusjohtaja, valvoo konsernin
vastuullisuustoiminnon työtä. Ohjausryhmä kokoontuu joka toinen kuukausi, ja se koostuu Tietoevryn
liiketoiminta-alueiden ja toimintojen edustajista sekä johtoryhmän jäsenistä. Kestävän kehityksen ohjausryhmä
hyväksyy yhtiön pitkän aikavälin kestävyyssuunnitelmat ja niihin liittyvät tavoitteet ennen johtoryhmän lopullista
arviointia ja hyväksyntää. Merkittävät strategiset hankkeet edellyttävät toimitusjohtajan lopullista hyväksyntää.
Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät
kestävyysseikat (GOV-2)
Konsernin vastuullisuustoiminto informoi hallitusta Tietoevryn due diligence -kehyksestä sekä sen tuloksista ja
vaikuttavuudesta, kuten suorituskyvystä verrattuna tavoitteisiin, jotka liittyvät yhtiön olennaisiin vaikutuksiin,
riskeihin ja mahdollisuuksiin. Lisäksi Konsernin vastuullisuustoiminto raportoi tarkastus- ja riskivaliokunnalle
säännöllisesti riskeistä ja valvonnasta, jotka liittyvät kestävyysraportointiin. Tarkastus- ja riskivaliokunnalle
toimitetaan raportit whistleblowing-tapauksista kahdesti vuodessa, kun taas kiireellisistä tai luonteeltaan
kriittisistä aiheista raportoidaan tarpeen mukaan.
Vuoden 2024 aikana Konsernin vastuullisuustoiminto informoi hallitusta kaksi kertaa. Hallitukselle järjestettiin
perehdytys kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin tuloksiin – eli Tietoevryn olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin – sekä kestävään kehitykseen liittyvään due diligence -toimintaan CSRD/ESRS-toteutuksen
päivitys mukaan luettuna sekä näihin aiheisiin liittyviä tilannetietoja. Lisäksi hallitukselle toimitettiin arvio
Tietoevryn kestävään kehitykseen liittyvän due diligence -toiminnan vaikuttavuudesta.
Vuoden aikana Konsernin vastuullisuustoiminto informoi tarkastus- ja riskivaliokuntaa neljä kertaa seuraavista
aiheista:
• NFRD-direktiivin (Direktiivi muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnista) ja EU-taksonomian
mukainen raportointi
• Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin välivarmennus
• Kestävyysraportointiprosessiin liittyvä sisäinen laadunvalvonta- ja riskienhallintajärjestelmä
• Kestävyysselvitysluonnos, joka on laadittu kestävyysraportointidirektiivin mukaisesti, mukaan lukien EU-
taksonomiaraportti
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin (GOV-3)
Tietoevryn toimitusjohtajan ja johtoryhmän palkitsemisrakenteen tarkoituksena on tukea yhtiön strategista
tavoitetta eli kasvua ja kestävää arvonluontia osakkeenomistajille. Lyhyen aikavälin kannustinohjelmalla pyritään
parantamaan taloudellista ja strategista kehitystä vuosittain, kun taas pitkän aikavälin kannustinohjelman
tarkoitus on palkita arvonluonnista kolmen vuoden jaksolla.
Kummallekin kannustinohjelmalle on määritelty mittarit ja tavoitteet, jotka heijastavat markkinoita, strategisia
tavoitteita, liiketoiminnan painopistealueita ja näihin liittyviä taloudellisia tuloksia.
Tietoevryn pitkän aikavälin kannustinohjelman ensisijaisia tavoitteita ovat työntekijöiden ja osakkeenomistajien
etujen yhdenmukaistaminen, johtajien ja avainhenkilöiden sitouttaminen sekä kilpailukykyisen kokonaispalkkion
tarjoaminen. Tietoevry otti ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät asiat (ESG-asiat) osaksi
vuoden 2022 pitkän aikavälin kannustinohjelmaa, josta maksetaan ensimmäiset palkkiot vuonna 2025, ja yhtiö
on jatkanut tätä nostamalla kestävyyden painotusta 10 %:sta 20 %:iin vuonna 2023. Pitkän aikavälin
kannustinohjelmassa on edelleen keskitytty johdonmukaisesti ESG-asioihin. Ohjelmassa on määritetty 10 %:n
painoarvo kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevalle Science Based Targets (SBT) -hyväksytylle
tavoitteelle, jolla pyritään 90 %:n vähennykseen vuoden 2020 vertailutasosta vuoden 2026 loppuun mennessä,
ja 10 %:n painoarvo sukupuolijakaumaa koskevalle tavoitteelle, jolla pyritään lisäämään naisten osuutta
rekrytoinnissa.
Hallitus hyväksyy kannustinohjelmien toteutuksen vuosittain, mihin sisältyy mittareiden ja tavoitteiden sekä
ehtojen hyväksyminen. Aina vuoden lopussa hallitus arvioi suorituksia suhteessa kannustinohjelman tavoitteisiin
ja hyväksyy palkkioiden maksun vertaamalla suoriutumista kannustinohjelmiin ja Tietoevryn yleiseen
suorituskykyyn. Yllä kuvattuja kannustinohjelmia ei sovelleta hallituksen jäseniin.
Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista (GOV-4)
Tietoevry toteuttaa kestävyyttä koskevaa jatkuvaa due diligence -prosessia, jolla yhtiö arvioi vaikutuksia, riskejä
ja mahdollisuuksia sekä pyrkii lieventämään haittoja ja edistämään liiketoimintamahdollisuuksia. Yhtiö seuraa
edistymistä jatkuvasti ja käsittelee mahdolliset merkittävät kielteiset vaikutukset suoraan tai yhteistyössä
43

sidosryhmien kanssa. Tietoevry asettaa etusijalle yhteydenpidon asianomaisiin sidosryhmiin, kuten haavoittuviin
ryhmiin, keskeisenä osana due diligence -toimintansa arviointia.
Tietoevryn kestävyyttä koskevalla due diligence -kehyksellä varmistetaan yhtiön kaikkien olennaisten
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta. Alla esitetyssä taulukossa kuvataan, miten ja missä due diligence
-prosessin pääasialliset näkökohdat ja vaiheet näkyvät kestävyysselvityksessä.

Due diligence -prosessin keskeiset osatekijät | Kohdat kestävyysselvityksessä
a) Due diligence -prosessin sisällyttäminen hallintoon, strategiaan ja liiketoimintamalliin | GOV-1, GOV-2, GOV-3, SBM-3
b) Vuorovaikutus vaikutusten kohteena olevien sidosryhmien kanssa kaikissa due diligence -prosessin keskeisissä vaiheissa | GOV-2, SBM-2, IRO-1, MDR-P, MDR-T
c) Haitallisten vaikutusten tunnistaminen ja arviointi | IRO-1, SBM-3, MDR-A
d) Toimien toteuttaminen kyseisten haitallisten vaikutusten torjumiseksi | MDR-A
e) Kyseisten toimien tuloksellisuuden seuranta ja viestintä | MDR-T

Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta (GOV-5)
Tietoevryn kestävyysraportoinnissa noudatetaan yhtiön konsernitason periaatteita ja prosesseja, joita
sovelletaan ulkoiseen raportointiin, riskienhallintaan ja sisäiseen valvontaan. Konsernin vastuullisuustoiminto
hallitsee kestävyysraportointia keskitetysti osana konsernin tukitoimintojen toimintaa ja tekee läheistä
yhteistyötä talousraportointitiimin ja muiden olennaisten tukitoimintojen sekä eri liiketoimintojen kanssa.
Kestävyysraportoinnissa sisäinen valvonta perustuu riskien tunnistamiseen ja analysointiin sekä olennaisimpiin
tunnistettuihin riskeihin keskittymiseen. Tämä lähestymistapa vastaa Tietoevryn sisäisen valvonnan kehystä.
Tietoevryn kestävyysraportointiprosessiin liittyvät pääasialliset riskit ovat tietojen kattavuus ja
paikkansapitävyys. Näiden riskien vähentämiseksi on perustettu tehokas hallintomalli, jossa määritellään roolit ja
vastuut selvästi. Tällä tavoin varmistetaan tietojen keräämistä ja raportointia koskevat velvoitteet. Tietoevry on
sisällyttänyt tarvittavat kyvykkyydet konsernin yhteisiin liiketoimintaprosesseihin, joita kaikki konsernin
tukitoimintojen piirissä toimivat liiketoiminnot ja tukitoiminnot noudattavat osana toimintaansa.
Tietoevryn liiketoimintaprosessien vastuuhenkilöt varmistavat, että yhtiön prosessit tuottavat tarvittavat tiedot
läpinäkyvästi. Vastuu näiden tietojen tarkkuudesta, raportointiaikataulujen noudattamisesta ja materiaalien
toimittamisesta raportointitiimille kuuluu tietyille rooleille liiketoiminnoissa ja konsernin tukitoiminnoissa yhtiön
hallintomallissa kuvatulla tavalla. Olemassa olevia valvontakeinoja on muokattu ja uusia valvontakeinoja on lisätty
tarpeen mukaan vuonna 2024, jotta sisäisen valvonnan toiminnan tehokkuus voidaan varmistaa ennen
ensimmäistä kestävyysraportointidirektiivin/ESRS-standardien mukaista raportointia.
Riskiarvioinnin ja sisäisen valvonnan havainnot integroidaan kestävyysraportointiprosessiin tarkistamalla ja
päivittämällä sisäisiä valvontakeinoja säännöllisesti. Konsernin vastuullisuustoiminto informoi kestävän
kehityksen ohjausryhmää kestävyysraportoinnin riskeistä ja valvonnasta ja raportoi tarkastus- ja
riskivaliokunnalle vastuun ja valvonnan varmistamiseksi.
44

Strategia
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju (SBM-1)
Erikoistuminen on Tietoevryn strategian kulmakivi. Erikoistumista painottava strategia mahdollistaa markkinoiden
parhaisiin lukeutuvat ohjelmisto- ja teknologiapalvelut. Ohjelmistoliiketoiminnassa tavoitteena on asiakkaiden
ydinprosessien optimointi ja digitalisointi. Kukin erikoistuneista liiketoiminta-alueista tukee asiakkaiden
prosesseja, joilla saattaa olla ratkaiseva merkitys yhteiskunnan toiminnan ja kehittymisen kannalta. Tietoevryn
erikoistuneet ohjelmistoliiketoiminnat ovat seuraavat:
• Tietoevry Care: Terveydenhuolto- ja hyvinvointipalveluiden ytimessä toimiva liiketoiminta-alue auttaa
asiakkaita tarjoamaan optimoituja, älykkäitä ja personoituja palveluita kansalaisille. Ratkaisujen avulla
asiakkaat pystyvät optimoimaan hoitoresurssien hyödyntämisen ja turvaamaan kansalaisten tietojen
käytön avoimien standardien ja yhteen toimivien käytäntöjen perusteella.
• Tietoevry Banking: Ohjelmistoja ja palveluita, jotka nopeuttavat ja tehostavat rahoituspalvelualan
ydinprosesseja, kuten ydinpankkitoimintaa, korttipalveluita ja varallisuudenhoitoa. Ratkaisut
mahdollistavat yhteiskunnan toimintaa tukevia kriittisiä palveluita ohjelmistopohjaisilla alustoilla ja
tehostavat samalla talousrikosten torjuntaa, mikä on tärkeä osa kestäviä yhteiskuntia.
• Tietoevry Industry: Ohjelmistoja ja datapalveluita, jotka mahdollistavat tehokkuuden kansalaisille
tarjottavissa palveluissa, digitaalisissa arvoketjuissa ja tuotannossa – edistäen teollisuuden ja
yhteiskunnan sujuvaa toimintaa.
Tietoevryn erikoistuneet palveluliiketoiminnat auttavat asiakkaita parantamaan kilpailukykyä, tehokkuutta ja
innovointia:
• Tietoevry Create: Liiketoiminta-alue kehittää digitaalisia tuotteita ja palveluita, jotka auttavat asiakkaita
tarjoamaan huippuluokan kokemuksia ja tehostamaan toimintaansa.
• Tietoevry Tech Services: Liiketoiminta-alue tarjoaa teknologioita, jotka mahdollistavat asiakkaiden
toiminnan digitalisoinnin niiden strategian ja liiketoiminnan mukaisesti. Lisäksi sen tarjoama
infrastruktuuri ja data-alustat turvaavat teknologiaympäristöä, mikä on keskeistä yhteiskunnan
toimivuuden kannalta.
Tietoevryn kaikkien liiketoiminta-alueiden pääasiallinen tarkoitus on toteuttaa teknologiavetoisia ratkaisuja, jotka
parantavat asiakkaiden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointia eri toimialoilla.
Yhtiöllä on asiakkaita muun muassa rahoituspalveluissa, jälleenmyynnissä, televiestintäalalla,
terveydenhuollossa, hyvinvointipalveluissa, sellu- ja paperiteollisuudessa, opetusalalla, energia-alalla,
kunnallistekniikassa ja julkisella sektorilla. Tietoevry palvelee yrityksiä ja julkisen sektorin asiakkaita noin 90
maassa, ja yli 80 % yhtiön liikevaihdosta tulee Suomesta, Ruotsista ja Norjasta.
Tietoevryn strategiaan ei kuulu tuotteita tai palveluita, jotka ovat tietyillä markkinoilla kiellettyjä. Yhtiö ei
myöskään ole ESRS 2:n määritelmän mukaan aktiivinen fossiilisiin polttoaineisiin, kuten hiileen, öljyyn tai
kaasuun, liittyvillä sektoreilla, kemikaalien tuotannossa, kiistanalaisiin aseisiin liittyvässä toiminnassa eikä
tupakan viljelyssä tai tuotannossa.
Alla on esitetty yhtiön tilinpäätökseen sisältyvien tulojen erittely segmenteittäin sekä työsuhteisten
työntekijöiden määrä maantieteellisten alueiden mukaan. Tulojen erittelyä koskevassa taulukossa esitettyjen
lisäksi Tietoevryyn ei sovelleta muita merkittäviä ESRS-aloja.
Liikevaihdon jaottelu segmenteittäin

Milj. euroa | 2024 | 2023 | Muutos %
Tietoevry Create | 836,9 | 852,3 | -2
Tietoevry Banking | 580,4 | 567,2 | 2
Tietoevry Care | 231,3 | 232,8 | -1
Tietoevry Industry | 263,7 | 262,6 | 0
Tietoevry Tech Services | 1 000,7 | 1 072,7 | -7
Eliminoinnit | -110,4 | -136,1 | -19
Konserni yhteensä | 2 802,6 | 2 851,4 | -2

Vuonna 2024 segmenttien liikevaihdon vertailutiedot on oikaistu vastaamaan rakennemuutoksista johtuvia segmenttien välisiä pieniä muutoksia.
Konsernin luvut pysyivät muuttumattomina.
45

Työsuhteisten työntekijöiden määrä maantieteellisten alueiden mukaan

Maantieteellinen alue | 2024 | 2023
Pohjoismaat | 10 710 | 11 255
Muu Eurooppa | 7 930 | 8 332
Aasia | 5 218 | 5 433
Pohjois- ja Etelä-Amerikka | 234 | 278
Yhteensä | 24 092 | 25 298

Arvoketju
Tietoevryn arvoketju kattaa kaiken toiminnan, joka liittyy IT-palveluiden, toimialakohtaisten ohjelmistoratkaisujen
ja teknologioiden toimittamiseen asiakkaille. Tämä koskee sekä arvoketjun alkupään toimintaa (toimittajat ja
kumppanit) että arvoketjun loppupään toimintaa (asiakkaat ja loppukäyttäjät).
Tietoevryn arvoketjun alkupäässä pääpaino on keskeisissä syötteissä ja kumppanuuksissa, joita Tietoevry
tarvitsee palveluidensa toimittamiseen. Tähän sisältyy yhteistyö globaalien laitteisto- ja IT-
infrastruktuuritarjoajien kanssa, joita ovat esimerkiksi palvelin- ja pilviratkaisutoimittajat. Niillä on keskeinen rooli
tarjottaessa IT-palveluita, kuten pilvilaskenta- ja datanhallintaratkaisuja. Lisäksi yhtiö integroi tarjoomiinsa
kolmansien osapuolten ohjelmistoja ja tekee toimittajien kanssa yhteistyötä tarjotakseen uusimpia teknologioita,
kehitystyökaluja ja ohjelmistoalustoja (kuten tekoälytyökaluja ja toiminnanohjausohjelmistoja). Lisäksi
osaamiseen nojautuvana yhtiönä Tietoevrylle kriittisiä arvoketjun alkupään resursseja ovat osaavat työsuhteiset
työntekijät ja konsultit. Tietoevry käyttää palveluidensa tarjoamiseen ammattilaisverkostoa, johon kuuluu
ohjelmistokehittäjiä, data-asiantuntijoita, toimialaosaajia ja IT-asiantuntijoita. Arvoketjun tähän osaan sisältyy
myös yhteistyö oppilaitosten ja henkilöstöpalveluyritysten kanssa.
Tietoevryn arvoketjun loppupää keskittyy ohjelmistotuotteiden, digitaalisten palveluiden ja teknologiaratkaisujen
toimittamiseen asiakkaille ja loppukäyttäjille. Tietoevry tarjoaa toimialakohtaisia ohjelmistoja, mukautettuja
ratkaisuja ja pilvipalveluita sekä tiedonhallinta-, kyberturvallisuus- ja konsultointipalveluita, joilla kehitetään
asiakkaiden toimintaa ja tuetaan asiakkaiden liiketoiminnan tavoitteita ja tuloksia. Lisäksi Tietoevryllä on
keskeinen rooli asiakkaidensa kokonaisvaltaisen digitaalisen transformaation edistämisessä. Yhtiön arvoketjun
loppupään palveluihin sisältyy neuvonta-, ratkaisukehitys, projektinhallinta- ja suunnittelupalveluita, ohjelmisto-/
datakehityspalveluita, sovelluspalveluita, ohjelmistojen asiakastoteutuksia, ohjelmistotukea, loppukäyttäjätukea
sekä jatkuvia palveluita ohjelmistoissa/SaaS-ratkaisuissa, sovelluksissa ja infrastruktuurissa. Lisäksi yhtiö tarjoaa
asiakkaille ulkoistuspalveluita, IT-infrastruktuurin operointi- ja hallintapalveluita sekä sovelluksia, joiden avulla
asiakkaat voivat keskittyä ydintoimintoihinsa.
Tietoevry toimii liiketoiminnan ja teknologian rajapinnassa käyttäen teknologiaa tavoilla, jotka hyödyttävät
asiakkaiden liiketoimintaa. Se yhdistää arvoketjun alkupään teknologiatoimittajat – kuten laitteisto-, pilvi-
infrastruktuuri- ja ohjelmistotoimittajat – ja asiakkaat/toimialat, joita se palvelee. Tietoevry on integroija ja
innovoija, joka hyödyntää arvoketjun alkupään teknologioita tarjotessaan arvoketjun loppupäässä asiakkaille
ohjelmistoja, järjestelmäintegraatioita sekä konsultointipalveluita ja jatkuvia palveluita.
46

47

Panokset
Tietoevryn keskeiset panokset ovat inhimillinen pääoma, teknologiainfrastruktuuri, ohjelmistot ja kumppanuudet.
Niitä kehitetään tehokkailla osaamisen hallinnan ja kestävän hankinnan käytännöillä.
Yhtiön työntekijöillä on keskeinen tehtävä palveluiden toimituksessa ja innovoinnin edistämisessä. Niissä
käytetään erityisosaamista suunnittelusta, digitalisointiin liittyvästä konsultoinnista, järjestelmäintegroinnista,
jatkuvista palveluista, pilviratkaisuista, data-/tekoälypalveluista, ohjelmistonkehityksestä ja
kyberturvallisuudesta. Lisäksi Tietoevry on riippuvainen avaintoimittajien pilviteknologioista ja laitteistosta, kuten
palvelimista, verkkolaitteista sekä konesalikeskusinfrastruktuurista. Yhtiö käyttää ohjelmistonkehityksensä
tukena monipuolista valikoimaa kolmannen osapuolen ohjelmistonkehitystyökaluja, alustoja sekä data-/
tekoälyteknologioita.
Strategiset kumppanuudet teknologioiden tarjoajien, yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa auttavat Tietoevryä
pysymään innovoinnin kärjessä ja hyödyntämään uusinta teknologiaa. Vahvat suhteet laitteisto- ja
ohjelmistotoimittajiin varmistavat parhaiden teknologioiden ja työkalujen saatavuuden.
Tietoevry käyttää kilpailukykyisiä osaamisen hallinnan käytäntöjä näiden panosten turvaamiseen ja
kehittämiseen. Rekrytoimalla huippuosaajia globaaleilta markkinoilta, tekemällä oppilaitosyhteistyötä ja
solmimalla kumppanuuksia yhtiö varmistaa pätevien ammattilaisten saatavuuden. Jatkuva ammatillinen kehitys
on yhtiölle tärkeää, ja koulutus- ja sertifiointiohjelmilla varmistetaan työntekijöiden asiantuntemus uusimmista
teknologioista.
Teknologiahankinnoissa Tietoevry priorisoi kestäviä käytäntöjä ja ympäristösertifioituja laitteita sekä yhtiön
kestävyystavoitteiden mukaisia kumppaneita. Innovoinnin osalta yhtiö panostaa ohjelmistotuotteidensa
tutkimukseen ja kehitykseen sekä teknologiaratkaisujen edistämiseen asiakkaidensa kanssa.
Tietoturva ja riskienhallinta huomioidaan kaikissa hankintakäytännöissä ja asiakastoimituksissa. Tietoevry
toteuttaa tarkasti kyberturvallisuustoimenpiteitä, joilla suojataan tietoja sekä varmistetaan GDPR-asetuksen ja
muiden määräysten noudattaminen. Lisäksi yhtiö arvioi strategiset toimittajansa ja kumppaninsa ylläpitääkseen
eettisiä ja kestävyysstandardeja toimitusketjussaan.
Tuotokset
Tietoevryn tuotoksiin sisältyy asiakkaille toimitettuja ohjelmistotuotteita, palveluita ja ratkaisuja. Asiakkaat saavat
tuotoksista kilpailukyky-, tehokkuus- ja innovointihyötyjä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Keskeisiä tuotoksia
ovat digitaalinen transformaatio, pilvipalvelut ja data-/tekoälylähtöiset palvelut sekä toimialakohtaiset
ohjelmistoratkaisut ja alustat.
Asiakkaiden saamia nykyisiä ja odotettuja hyötyjä ovat esimerkiksi toiminnan tehokkuuden, kilpailukyvyn ja
innovoinnin paraneminen. Lisäksi asiakkaiden kestävyystyötä tuetaan ohjelmistoilla, joilla optimoitavat
ydinprosessit ja -ratkaisut tukevat asiakkaiden yleisiä liiketoimintatavoitteita huomioiden myös
kestävyysnäkökohdat. Sijoittajien näkökulmasta Tietoevryn tuotokset keskittyvät yhtiön taloudelliseen tulokseen
ja kestävyystyöhön. Lisäksi tuotokset liittyvät yhtiön kykyyn sopeutua markkinatrendeihin ja teknologian
kehitykseen. Avaintuotoksia ovat liikevaihdon kasvu, tuotot ja rahavirta sekä muun muassa tekoälyyn,
automaatioon ja pilviratkaisuihin tehtävät teknologiainvestoinnit, jotka asemoivat yhtiötä jatkuvaan kasvuun
digi ensin ‑ympäristössä. Lisäksi Tietoevryn kestävät liiketoimintakäytännöt ovat sijoittajien näkökulmasta yhä
merkittävämpi seikka, joka voi lisätä yhtiön houkuttelevuutta vastuullisten sijoittajien osalta.
Tietoevryn työsuhteisten työntekijöiden saamat välittömät ja odotetut tuotokset keskittyvät ammatilliseen
kehitykseen, kuten täydennyskoulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, työntekijöiden hyvinvointiin sekä
moninaisuus- ja osallistamishankkeisiin. Tietopohjaisena yhtiönä Tietoevryn menestys on tiiviisti sidoksissa sen
työsuhteisten työntekijöiden sitoutumiseen ja kehitykseen. Työsuhteisten työntekijöiden saamia nykyisiä ja
odotettuja hyötyjä ovat jatkuva oppiminen, työtyytyväisyys ja urakehitys. Näiden hyötyjen ansiosta työsuhteiset
työntekijät voivat edetä yhtiössä ja osallistua innovatiivisiin hankkeisiin. Tärkeän hyödyn muodostavat myös
moninaisuus ja osallistaminen. Vaalimalla osallistavaa kulttuuria Tietoevry lisää työntekijöiden arvostuksen ja
kunnioituksen kokemusta. Tämä tukee sitoutumista ja tuottavuutta edistäen tuotteita ja palveluita, jotka täyttävät
nykyisten ja tulevien asiakkaiden tarpeet.
Tietoevryn vaikutus yhteiskuntaan ulottuu sen asiakkaita ja työsuhteisia työntekijöitä pidemmälle. Yhtiö vahvistaa
yhteisöjä aloitteilla, kuten digitaalisen osallistamisen hankkeilla. Yhteiskunnan kannalta nykyisiin ja odotettuihin
tuloksiin sisältyy elämänlaadun paraneminen digitaalisten alustojen mahdollistamilla keskeisillä palveluilla, kuten
terveydenhuolto- ja koulutuspalveluilla sekä viranomaispalveluilla. Muihin hyötyihin lukeutuu osallistuminen
globaaliin ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen energiatehokkaalla toiminnalla ja uusiutuvan energian
käytöllä.
Tietoevry on yhteydessä sääntelyviranomaisiin erityisesti tietosuojaan, kyberturvallisuuteen ja
kestävyyssääntelyyn liittyvissä asioissa. Yhtiö huolehtii esimerkiksi yleisen tietosuoja-asetuksen ja muiden
määräysten noudattamisesta ja osallistuu aktiivisesti digitaalista transformaatiota koskeviin poliittisiin
keskusteluihin. Keskeisiin tuotoksiin sisältyy määräysten noudattaminen, mikä rakentaa luottamusta poliittisten
päättäjien keskuudessa. Tästä muodostuu sääntelyviranomaisille välittömiä ja odotettuja hyötyjä tietosuoja-,
kyberturvallisuus- ja kestävyysstandardien täytäntöönpanon tukemisen myötä, mikä auttaa huolehtimaan
digitaalisten ekosysteemien turvallisuudesta ja tietoturvasta.
48

Strategian osatekijät, jotka liittyvät tai vaikuttavat kestävyysseikkoihin
Kestävyys sisältyy Tietoevryn strategiaan ja päivittäisiin käytäntöihin. Innovatiivisten teknologioiden, läpinäkyvän
kestävyysraportoinnin ja vastuullisen digitaalisen transformaation kautta yhtiö vastaa keskeisiin haasteisiin
luoden samalla pitkän aikavälin arvoa sidosryhmille. Alla on esitetty yhteenveto kestävyyteen liittyvistä
osatekijöistä Tietoevryn käytännöissä sekä keskeisiä haasteita ja kriittisiä ratkaisuja.
Tietoevry on sitoutunut pienentämään hiilijalanjälkeään keskittyen energiatehokkuuteen ja digitaalisiin
ratkaisuihin. Yhtiö pyrkii kohti vähähiilisiä konesalikeskuksia, pilviratkaisuja ja energiatehokasta infrastruktuuria
osana toimintaansa. Data- ja pilvipalveluiden kysynnän kasvu edellyttää huomattavan määrän energiaa, jolloin on
haastavaa pitää hiilipäästöt matalina kun samanaikaisesti digitaalista infrastruktuuria laajennetaan. Tietoevry
käyttää konesalikeskuksissaan uusiutuvaa energiaa ja tutkii uusia mahdollisuuksia pienentää palveluidensa
energiankulutusta, minkä lisäksi yhtiö panostaa jatkuvasti digitaalisiin ratkaisuihin liittyviin innovaatioihin, joilla
voidaan tasapainottaa kestävyys ja liiketoiminnan kasvu.
Tietoevryn toiminnassa ja sidosryhmien luottamuksen säilyttämisessä olennaisia asioita ovat vahvat
hallintokäytännöt sekä se, että yhtiö noudattaa kestävyysmääräyksiä, joita ovat esimerkiksi EU:n CSRD, GDPR ja
tekoälysäädös, Norjan avoimuuslaki sekä EU:n tuleva yritysvastuudirektiivi (CSDDD).
Tietoevrylle on tärkeää huolehtia yhtiön työvoiman monimuotoisuudesta, yhdenvertaisuudesta ja osallisuudesta
(diversity, equity, inclusion, DEI). Lisäksi yhtiö pyrkii huolehtimaan palveluidensa ja tuotteidensa kautta
digitaalisesta osallistamisesta yhteisöissä, joita se palvelee. Monimuotoisen osaajajoukon houkutteleminen sekä
yhdenvertaisuuden ja osallisuuden vaaliminen nopeasti muuttuvalla, osaajapulasta kärsivällä alalla ovat
merkittäviä haasteita. Tavoitteena on myös varmistaa yhtäläinen pääsy teknologiaan eri alueilla, joiden
sosioekonomiset olosuhteet vaihtelevat. Tietoevry panostaa työsuhteisten työntekijöiden kehitysohjelmiin ja
monimuotoisuushankkeisiin yhteiskunnassa ja alueilla, joissa yhtiö toimii.
Yhtiö kehittää jatkuvasti toimittajien sitouttamiskäytäntöjään varmistaakseen vastuullisten
liiketoimintakäytäntöjen noudattamisen toimitusketjussaan ja toteuttaa samalla erilaisia arviointeja ja seurantaa.
Tietoevry kehottaa toimittajia vahvasti asettamaan Science Based Targets (SBT) -tavoitteita täydessä
laajuudessa Greenhouse Gas Protocol -standardin määritelmien mukaan sekä hankkimaan tavoitteille
varmennuksen Science Based Target -aloitteen (SBTi) puitteissa. Tietoevry käyttää ilmastoon liittyviä tavoitteita
ja suorituksia toimittajien valintakriteereissään. Näin ollen toimittajilla, jotka jakavat yhtiön hiilipäästöjen
vähentämistä koskevat tavoitteet, on parempi mahdollisuus voittaa Tietoevryn kilpailutuksia.
Merkittäviä tuote- ja palveluryhmiä, asiakasluokkia, maantieteellisiä alueita ja suhteita sidosryhmiin
koskevat kestävyyteen liittyvät tavoitteet
Tietoevryn viisi erikoistunutta liiketoiminta-aluetta vastaavat konsernin kestävyystavoitteiden saavuttamisesta.
Merkittäviä tuote- ja palveluryhmiä, asiakasluokkia, maantieteellisiä alueita ja sidosryhmäsuhteita koskevia
tavoitteita ei kuitenkaan ole arvioitu, sillä tällaisia tavoitteita ei ole määritelty konsernitasolla. Joidenkin
tuotteiden ja palveluiden osalta on saatavilla liiketoiminta-aluekohtaiset tavoitteet.
Arvio nykyisistä merkittävistä tuotteista ja/tai palveluista sekä merkittävistä markkinoista ja
asiakasryhmistä suhteessa kestävyyteen liittyviin tavoitteisiin
Vuotuisen EU-taksonomian mukaisuuden arvioinnin ohella Tietoevry on toteuttanut kestävyyteen liittyvien
tarjoomiensa läpikäynnin. Tulokset näyttävät, miten tarjoomat voivat myötävaikuttaa yhtiön
kestävyystavoitteisiin. Vaikka arviointi keskittyy ilmastoon ja ympäristöön, se on osoittanut, että yhtiössä on
olemassa kestäviä teknologiatarjoomia. Kestäviin teknologioihin liittyvää tuottoa tunnistettiin kaikilla
liiketoiminta-alueilla. Nämä tarjoomat liittyvät pääsääntöisesti kahteen luokkaan: tarjoomiin, jotka on kehitetty
asiakkaiden kestävyystyön parantamiseksi, sekä tarjoomiin, jotka edistävät kestävyystyötä, vaikkei niitä olisi
erityisesti suunniteltu tähän tarkoitukseen. Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin havainnot osoittavat
korrelaatioita Tietoevryn nykyisten tarjoomien ja tunnistettujen olennaisten aiheiden sekä yhtiön kestävyyteen
liittyvien tavoitteiden välillä. Nämä korrelaatiot edellyttävät kuitenkin tarkempaa analysointia ja jatkokehitystä,
jotta niillä voidaan ohjata tulevia toimia tehokkaasti. Vuonna 2025 suuremman painoarvon saa erityisesti niiden
aiheiden arviointi, joissa Tietoevry on tunnistanut tosiasiallisia ja mahdollisia myönteisiä vaikutuksia sekä
taloudellisia mahdollisuuksia. Yhtiö pyrkii kehittämään konkreettisia tavoitteita näillä osa-alueilla.
Sidosryhmien edut ja näkemykset (SBM-2)
Yhtiö pyrkii kehittämään edelleen liiketoimintaansa sekä tuotteitaan ja palveluitaan, jotka edistävät innovointia,
kestävää toimintaa, vaatimustenmukaisuutta ja sidosryhmien saamaa arvoa. Jatkuvan vuorovaikutuksen ja
avoimen vuoropuhelun myötä Tietoevry mukauttaa toimintaansa täyttääkseen sidosryhmiensä muuttuvat
tavoitteet.
Tietoevryn sidosryhmävuorovaikutus käsittää laajan joukon asianomaisia sidosryhmiä ja yhtiön
kestävyysselvityksen käyttäjiä, kuten työsuhteisia työntekijöitä ja muuta henkilöstöä, asiakkaita ja loppukäyttäjiä,
sijoittajia ja osakkaita, toimittajia, liikekumppaneita, potentiaalisia työntekijöitä ja opiskelijoita. Tietoevryn
toiminta vaikuttaa näihin sidosryhmiin suorasti ja epäsuorasti.
Hallitus valvoo yhtiön ESG-asioihin liittyviä käytäntöjä, kun taas konsernin vastuullisuustoiminto hallinnoi ja
koordinoi sidosryhmävuoropuhelua yhdessä yhtiön olennaisten toimintojen kanssa.
49

Tulos
Sidosryhmävuoropuhelu ohjaa Tietoevryn toimintasuunnitelmia, joilla hallitaan vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia. Sidosryhmien näkökulmat huomioidaan Tietoevryn kestävyysraportoinnissa sekä yhtiön
johdolle suunnatuissa raporteissa, ja sidosryhmiltä saadaan palautetta yhtiön liiketoiminnasta. Työsuhteisilta
työntekijöiltä saadun palautteen perusteella yhtiö on lisännyt läpinäkyvyyttä liittyen osaamiseen ja
henkilöstöpäätöksiin, parantanut etätyöskentelyn tukimekanismeja sekä uudistanut oppimisalustojaan.
Asiakaspalautteen perusteella puolestaan on kiinnitetty enemmän huomiota palveluiden toimituksen laatuun
vaalien asiakaskeskeistä kulttuuria ja kehittäen viestintää.
Tietoevry raportoi sijoittajille ja osakkaille säännöllisesti liiketoimintansa tuloksista, tavoitteistaan ja
avainhankkeistaan. Toimittajien ja liikekumppaneiden kanssa tehtävä yhteistyö kohdennetaan yhteisiin
innovaatio- ja liiketoimintatavoitteisiin, kuten kestävyysasioihin. Houkutellakseen potentiaalisia työntekijöitä ja
opiskelijoita Tietoevry on kehittänyt digitaalista vuorovaikutustaan ja sisällyttänyt rekrytointiprosesseihin
innovatiivisia teknologioita.
Tietoevry arvioi strategiaansa säännöllisesti ylläpitääkseen kilpailukykyään markkinoilla ja luodakseen arvoa
kaikille sidosryhmilleen, kuten asiakkaille, työntekijöille, sijoittajille ja laajemmalle yhteiskunnalle. Strategian
arvioinnin yhteydessä määritellään markkinat, tuote-/palveluportfolion valinnat, kyvykkyystarpeet, toimintamalli
ja taloudelliset tulokset. Strategia jalkautetaan toimintaan vuosittaisilla operatiivisilla suunnitelmilla, joilla on tietyt
toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet. Näihin tavoitteisiin tähtääviä toimia arvioidaan säännöllisesti, jotta
voidaan varmistaa arvonluonti kaikille sidosryhmille.
Tietoevryn suhtautuminen sidosryhmätyöhön ulottuu pidemmälle kuin kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin
toteuttamiseen tai validointiin määräajoin. Yhtiö on sitoutunut käymään koko vuoden ajan sidosryhmien kanssa
jatkuvaa vuoropuhelua, jolla varmistetaan, että sidosryhmien näkemykset ohjaavat Tietoevryn tavoitteita ja ovat
linjassa niiden kanssa. Tämä johdonmukainen vuorovaikutus on kulmakivi yhtiön pyrkimyksissä vaalia kulttuuria,
joka korostaa jatkuvaa parantamista sekä sidosryhmien tarpeisiin ja toiveisiin reagointia.
Alla olevassa taulukossa on esitetty yhteenveto Tietoevryn keskeisistä sidosryhmistä, vuorovaikutuksesta,
keskeisistä aiheista ja vuorovaikutuksen tuloksista.
50

Sidosryhmien edut ja näkemykset

Sidosryhmä | Sidosryhmävuorovaikutus | Keskeiset aiheet | Tulokset
Työntekijät ja muu henkilöstö | • Säännölliset työntekijäkyselyt ja neljännesvuosittaiset koko henkilöstön tilaisuudet • Yhteistyö yritysneuvostojen ja liittojen kanssa (Eurooppalainen yritysneuvosto ja muut paikalliset yhteistyöhankkeet) • Osaamisen johtamisprosessien toteutus • Kehityskeskustelut, jatkuva vuoropuhelu ja palaute • Oppimis- ja kehittymismahdollisuuksien tarjoaminen • Viestintätyökalujen ja -foorumien tarjoaminen kaikille, esim. sosiaalinen intranet | • Terveys, turvallisuus ja hyvinvointi • Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja osallisuus (diversity, equity, inclusion, DEI) • Osaamisen kehittäminen ja mahdolliset urapolut • Kyberturvallisuus ja tietosuoja • Strategia, yhtiön ohjaus ja taloudellinen tulos | • Työntekijöiden tarpeiden ymmärtäminen ja turvallisen työympäristön tarjoaminen • DEI-hankkeiden toteuttaminen • Koulutusohjelmien ja työpajojen tarjoaminen • Avointa vuoropuhelua edistävän työkulttuurin vaaliminen
Asiakkaat ja loppukäyttäjät | • Kokemus- ja tyytyväisyyskyselyiden kautta saatava asiakaspalaute • Aktiivinen vuoropuhelu ja yhteiset suunnittelutilaisuudet • Säännölliset innovointihankkeet • Asiakasuutiskirjeet, seminaarit ja työpajat | • Asiakaskokemus • Tuotteiden/palveluiden laatu ja turvallisuus • Kestävyys • Innovointi ja kehitys • Hallintotapa ja liiketoiminnan harjoittaminen ml. etiikka • Ihmisoikeudet • Vastuullinen hankinta ja avoimuus • Kyberturvallisuus ja tietosuoja | • Asiakastarpeiden ymmärtäminen • Palautteen hyödyntäminen laadun kehittämisessä • Asiakaskeskeisen kulttuurin ja työtapojen kehittäminen • Innovoinnin ja kehityksen edistäminen
Toimittajat ja liikekumppanit | • Säännölliset strategisen, taktisen ja operatiivisen tason kokoukset, joissa huomioidaan kaupalliset ja tekniset näkökulmat • Vuorovaikutteinen suhde toimittajiin • Suoritusten johtamisen ohjelmat • Merkittävien toimittajien kanssa toteutettava toimittajien vastuullisuusohjelma • Toimittajien toimintaohjeiden kattavuustarkastelut vakiintuneiden toimittajien kanssa • Uusien kumppaneiden ja ekosysteemien tunnistaminen ja valitseminen tarkoituksena kiihdyttää asiakasarvoa | • Toimittajakokemus • Tuotteiden/palveluiden laatu ja turvallisuus • Kestävyys • Innovointi ja kehitys • Hallintotapa ja liiketoiminnan harjoittaminen ml. etiikka • Ihmisoikeudet • Vastuullinen hankinta ja avoimuus • Kyberturvallisuus ja tietosuoja | • Laadun parantamiseen tähtäävä yhteistyö • Vastuullisen hankinnan ja jatkuvan kehityksen varmistaminen ennakoivilla toimintamalleilla • Toimittajien vastuullisuuden jatkuva arviointi osana hankinnan due diligence -prosessia
Sijoittajat, osakkeenomistajat ja analyytikot | • Sijoittajatapaamiset ja -esitykset • Läheinen vuorovaikutus osakkeenomistajien kanssa varsinaisen yhtiökokouksen yhteydessä • Säännöllinen talousraportointi | • Taloudellinen tulos ja kehitys • Markkinaympäristö • Yhtiön strategia • ESG-asioiden toteutuminen ja kehitys • Riskit ja mahdollisuudet | • Taloudellista tulosta ja asemaa koskevat tiedot • Tulevien mahdollisuuksien, strategian ja tavoitteiden selventäminen • Markkinoihin ja toimintaan liittyvistä riskeistä tiedottaminen
Potentiaaliset työntekijät ja opiskelijat | • Virtuaaliset urapäivät ja opiskelijamessut • Opinnäyteyhteistyöt • Rekrytointiprosessit • Graduate-ohjelmat ja harjoittelut • Sosiaalinen media | • Oppimismahdollisuudet ja koulutus • Uramahdollisuudet • Tietoevryn toimintaan perehtyminen • Innovointi- ja kestävyystoiminta • Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja osallisuus | • Osallistavat rekrytointiprosessit • Akateemiset kumppanuudet • Tiedottaminen Tietoevryn toiminnasta ja työmahdollisuuksista

51

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (SBM-3)
Tietoevryn olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on arvioitu Tietoevryn koko arvoketjussa huomioiden
oma toiminta, kaikki arvoketjun työntekijät, kuluttajat ja loppukäyttäjät. Olennaiset riskit ja mahdollisuudet ovat
pääosin lähtöisin yhtiön omasta operatiivisesta toiminnasta, kun taas olennaiset vaikutukset kohdistuvat yhtiön
arvoketjun kaikkiin osiin. Kielteiset vaikutukset sijoittuvat tyypillisesti arvoketjun alkupäähän tai yhtiön suoraan
toimintaan. Vastaavasti myönteisiä vaikutuksia havaitaan usein arvoketjun loppupäässä sekä yhtiön sisäisessä
toiminnassa. Yhtiön olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet eivät ole vuorovaikutuksessa sen strategian
kanssa.
Tietoevryn kielteiset vaikutukset ja niiden asiayhteys
• Ilmastonmuutoksen hillintä ja energia (koko arvoketju): Tietoevryn oman toiminnan ja arvoketjun
energiankulutus vaikuttaa kielteisellä tavalla hiilipäästöihin. Digitaalisten palveluiden kysyntä kasvaa,
minkä seurauksena energiankäyttö lisääntyy, jolloin mahdollisia seurauksia ovat
kasvihuonekaasupäästöjen kasvaminen ja resurssien ehtyminen.
• Moninaisuus, sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä, oma työvoima (oma
toiminta): Tiedostamattomat vinoumat rekrytoinnissa, ylennyksissä ja henkilöstön sitouttamisessa, erot
ammatillisen kehittymisen ja kouluttautumisen mahdollisuuksissa, sukupuolten ja vähemmistöryhmien
palkkaerot.
• Työehtosopimusneuvottelut, yhdistymisvapaus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, oma työvoima ja
arvoketjun työntekijät (oma toiminta, arvoketjun alkupää): Yhtiöllä on toimintaa useissa eri maissa, joissa
työhön sovelletaan erilaisia lakeja, määräyksiä ja käytäntöjä. Osa työsuhteisista työntekijöistä voi kohdata
ammattiliittojen perustamista tai niihin liittymistä koskevia esteitä. Riippuvuus globaaleista toimittajista,
joiden sijaintialueilla työn sääntely on heikompaa, sisältää myös riskin työehtosopimusneuvotteluihin ja
yhdistymisvapauteen kohdistuvista kielteisistä vaikutuksista.
• Korruptio- ja lahjontatapaukset (koko arvoketju): Pörssiyhtiönä, jolla on toimintaa ja palveluja
maailmanlaajuisesti, Tietoevryyn kohdistuu korruption ja lahjonnan riskejä omassa toiminnassaan.
Tällaisista tapauksista voi aiheutua olennaisia kielteisiä vaikutuksia henkilöille, oikeussubjekteille ja
yhteisöille, joissa yhtiöllä on toimintaa. Tietoevryyn sovelletaan korruption torjuntaa koskevaa
lainsäädäntöä, jonka seurauksena vastuu vuorovaikutustilanteista ulottuu koko arvoketjuun.
• Tekoäly (koko arvoketju): Vinoumat ja syrjintä, tietosuojanäkökulmat ja eettiset kysymykset, kuten
päätöksenteko kriittisissä valintatilanteissa. Automaatio voi vähentää työpaikkoja aiheuttaen sosiaalisia
mullistuksia, kun taas tekoälymallien kouluttaminen vaatii paljon energiaa ja vettä, mikä lisää hiilipäästöjä.
• Kyberturvallisuus (oma toiminta, arvoketjun loppupää): Mahdolliset tietomurrot, joista aiheutuu
taloudellisia menetyksiä, henkilöihin kohdistuvaa mainehaittaa, sääntelyviranomaisten määräämiä
sakkoja ja mainehaittaa. Palveluiden häiriöistä voi seurata kielteisiä vaikutuksia asiakkaille, niiden omille
asiakkaille ja koko yhteiskunnalle.
Tietoevryn myönteiset vaikutukset ja niiden asiayhteys
• Yrityskulttuuri (oma toiminta), väärinkäytösten paljastajien suojelu sekä korruption ja lahjonnan
ehkäiseminen (koko arvoketju): Johdon sitoutuminen eettisiin arvoihin, väärinkäytösten paljastajien
suojelu nimettömyyden takaamiseksi, korruption ja lahjonnan ehkäisemiseen tähtäävät vaatimusten
noudattamista koskevat ohjelmat sekä auditoinnit, joilla varmistetaan korruption torjuntaa koskevien
ohjelmien noudattaminen, edistävät myönteistä yrityskulttuuria, joka tukee työntekijöiden sitoutumista ja
innovointia.
• Työsuhdeturva, työ- ja yksityiselämän tasapaino ja työaika, oma työvoima (oma toiminta): Urakehitys,
uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus mukaan lukien, ylläpitää työntekijöiden työllistettävyyttä.
Joustavat järjestelyt, kuten etätyö ja joustava työaika, mahdollistavat tehokkaan ajanhallinnan ylläpitäen
samalla tuottavuutta.
• Asiakkaiden ja loppukäyttäjien tietosuoja (arvoketjun loppupää): Tiukat tietosuojatoimet, yleisen
tietosuoja-asetuksen ja muun sääntelyn noudattaminen sekä avoin informaatio tietojen keräämiseen ja
käyttöön liittyvistä käytännöistä parantavat asiakasuskollisuutta ja -tyytyväisyyttä.
• Vastuullinen tekoäly (oma toiminta, arvoketjun loppupää): Selvät eettiset ohjeet ja koulutukset, joissa
korostetaan ja tuetaan ihmisoikeuksia, moninaisuutta, oikeudenmukaisuutta ja avoimuutta, edistävät
luottamusta ja vastuuvelvollisuutta tekoälyteknologioiden kehityksessä ja käyttöönotossa.
52

Tietoevryn riskit ja niiden asiayhteys
• Energia (oma toiminta): Konesalikeskusten ja pilvi-infrastruktuurin energiaintensiivisyys, energian
hintojen heilahtelu, toimitusketjun häiriöt ja sääntelyn muutokset omassa toiminnassa ja toimitusketjussa.
• Tietosuoja ja kyberturvallisuus (oma toiminta, arvoketjun loppupää): Kriittisen IT-infrastruktuurin ja
arkaluontoisten tietojen hallinta, tietosuojamääräysten noudattaminen.
• Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä, oma työvoima (oma toiminta):
Naispuolisten työntekijöiden aliedustus toimialalla sekä yhtiössä ja sen johdossa, palkkaerot.
Tietoevryn mahdollisuudet ja niiden asiayhteys
• Ilmastonmuutoksen hillintä (oma toiminta, arvoketjun loppupää), ilmastonmuutokseen sopeutuminen
(oma toiminta, arvoketjun loppupää), kiertotalous (oma toiminta, arvoketjun loppupää): Tarjoomat, jotka
edistävät kasvihuonekaasupäästöjen ja jätteen vähentämistä, laitteisto- ja ohjelmisto-omaisuuden
kiertokulkuisuus.
• Työolot, oma työvoima (oma työvoima): Työsuhdeturvan, kohtuullisten työaikojen sekä työ- ja
yksityiselämän tasapainon edistäminen pienentävät rekrytointiin ja työntekijöiden sitouttamiseen liittyviä
kustannuksia.
• Kyberturvallisuus (oma toiminta, arvoketjun loppupää): Turvallisten tuotteiden ja palveluiden tarjoaminen
huomioiden myös vahva kyberturvallisuusvalmius ja häiriötilanteiden hallinta.
• Vastuullinen tekoäly (oma toiminta, arvoketjun loppupää): Eettiset tekoälykäytännöt sekä
yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaavat tekoälyvetoiset tuotteet ja palvelut houkuttelevat asiakkaita ja
parantavat luottamusta.
53

54

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Lähde | Aihe | Osa-aihe | Osaosa-aihe | Kielteinen tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus | Myönteinen tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus | Riski | Mahdollisuus
ESRS E1 | Ilmastonmuutos | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |  |  |  |  |
Ilmastonmuutoksen hillitseminen |  |  |  |  |
Energia |  |  |  |  |
ESRS E5 | Kiertotalous |  |  |  |  |  |
ESRS S1 | Oma työvoima | Työolot | Työllisyysturva |  |  |  |
Työaika |  |  |  |
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu |  |  |  |
Yhdistymisvapaus, yritysneuvostojen olemassaolo sekä työntekijöiden tiedonsaanti-, kuulemis- ja osallistumisoikeudet |  |  |  |
Työehtosopimusneuvottelut, mukaan lukien työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus |  |  |  |
Työ- ja yksityiselämän tasapaino |  |  |  |
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille | Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä |  |  |  |
Monimuotoisuus |  |  |  |

55

Lähde | Aihe | Osa-aihe | Osaosa-aihe | Kielteinen tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus | Myönteinen tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus | Riski | Mahdollisuus
ESRS S2 | Arvoketjun työntekijät | Työolot | Yhdistymisvapaus, yritysneuvostojen olemassaolo sekä työntekijöiden tiedonsaanti-, kuulemis- ja osallistumisoikeudet |  |  |  |
Työehtosopimusneuvottelut, mukaan lukien työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus |  |  |  |
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille | Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä |  |  |  |
ESRS S4 | Kuluttajat ja loppukäyttäjät | Tietoihin liittyvät kuluttajiin ja/tai loppukäyttäjiin kohdistuvat vaikutukset | Yksityisyys |  |  |  |
ESRS G1 | Liiketoiminnan harjoittaminen | Yrityskulttuuri |  |  |  |  |
|  | Väärinkäytösten paljastajien suojelu |  |  |  |  |
|  | Korruptio ja lahjonta | Ehkäiseminen ja havaitseminen, mukaan lukien koulutus |  |  |  |
|  |  | Tapaukset |  |  |  |
Yhteisö- kohtaiset aiheet | Kyberturvallisuus |  |  |  |  |  |
| Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen |  |  |  |  |  |

56

Olennaisiin vaikutuksiin liittyvät aikahorisontit
Kaksinkertaisessa olennaisuusprosessissa on hyödynnetty ESRS-standardien vaatimuksia, ja käytettävät
aikahorisontit on määritelty näiden standardien mukaan. Tällä tavoin varmistetaan eteenpäin katsova
lähestymistapa, jossa huomioidaan sekä välittömät että pitkän aikavälin vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.
Tietoevry on kuitenkin käyttänyt kestävyysraportointidirektiivin/ESRS-standardien mukaisen raportoinnin
ensimmäisenä vuonna yhtä aikahorisonttia (0–5 vuotta) arvioidessaan mahdollisia kielteisiä ja myönteisiä
vaikutuksia sekä mahdollisuuksia ja riskejä. Aikahorisontteja tarkistetaan ja tarkennetaan, ja osana tätä työtä
myös kehitetään pitkän aikavälin horisontteja.
Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin toteutus on vaikuttanut siihen, miten Tietoevry tunnistaa ja arvioi
kestävyyteen liittyviä vaikutuksiaan, riskejään ja mahdollisuuksiaan. Muutosten raportointia koskeva vaatimus ei
ole olennainen, koska kyseessä on raportoinnin ensimmäinen vuosi.
Strategian ja liiketoimintamallin resilienssi olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien käsittelyssä
Tietoevryn resilienssi ja kilpailukyky ovat seurausta sopeutumisesta teknologian nopeaan kehitykseen,
kyberturvallisuus- ja ympäristöriskien käsittelystä sekä yhtiön asemoinnista niin, että se pystyy hyödyntämään
digitaaliseen transformaatioon ja kestävyyteen liittyviä mahdollisuuksia. Vastatakseen asiakkaiden odotuksissa
tapahtuviin muutoksiin yhtiö korostaa strategiassaan jatkuvaa innovointia ydinalueilla, kuten pilvipalveluissa,
tekoälyssä ja automaatiossa.
Tietoevry pyrkii jatkuvasti sopeutumaan uusiin kestävyysmääräyksiin ja sidosryhmien odotuksiin. Yhtiöllä on
useita käytäntöjä, joilla se vähentää ja hallitsee olennaisia vaikutuksia ja riskejä. Teknologiayrityksenä Tietoevry
kohtaa huomattavia kyberturvallisuuteen ja tietosuojaan liittyviä riskejä. Vahvat tiedonkeruuprotokollat,
kyberuhkien lieventämiseen tähtäävät käytännöt ja kyky sopeutua uudentyyppisiin digitaalisiin uhkiin
varmistavat Tietoevryn resilienssin näillä osa-alueilla. Myös energiankulutukseen liittyvä resilienssi on kriittinen
seikka johtuen konesalikeskusten kasvavasta energiantarpeesta, tietojenkäsittelyn infrastruktuurista ja
siirtymästä kohti pilvipohjaisia palveluita. Tietoevryn toteuttamiin toimiin lukeutuu muun muassa
energiatehokkaita ratkaisuja ja toimenpiteitä, kuten uusiutuvan energian käyttäminen yhtiön hiilijalanjäljen
pienentämiseksi. Lisäksi Tietoevry sopeutuu sääntelyn muutoksiin huolehtimalla esimerkiksi nykyisten ja tulevien
tietosuojalakien ja ympäristöstandardien sekä työ- ja kestävyyslainsäädännön noudattamisesta.
Digitalisaatioon liittyvien palveluiden kysynnän kasvaessa eri toimialoilla Tietoevry on asemoitunut hyvin ja
kykenee hyödyntämään entistä suurempaa IT-palveluiden, tekoälypohjaisten ratkaisujen, pilvi-infrastruktuurin ja
automaatioteknologioiden tarvetta. Tietoevry pystyy hyödyntämään kestävyystoimintaansa myös auttamalla
asiakkaita näiden omien ESG-tavoitteiden saavuttamisessa Tietoevryn digitaalisten ratkaisujen avulla.
Nykyiset ja ennakoidut vaikutukset liiketoimintamalliin, arvoketjuun ja strategiaan
Tietoevryn olennaisten vaikutusten huomioinnin seurauksena on syntynyt useita liiketoimintamalliin ja
strategiaan liittyviä näkökohtia:
• Kestävyyden sisällyttäminen toimintaan: Yhtiö on integroinut ESG-tekijöitä liiketoimintansa
ydinprosesseihin, hallintorakenteisiin ja toimitusketjun hallintaan. Tähän sisältyy vastuullisten
hankintakäytäntöjen noudattaminen sekä kumppanuuksien solmiminen samankaltaisiin
kestävyystavoitteisiin sitoutuneiden toimittajien kanssa.
• Toiminnan energiasiirtymä: Tietoevry on sitoutunut vähentämään energiankulutustaan ja oman
toimintansa hiilijalanjälkeä jatkamalla siirtymää kohti yksinomaan uusiutuvan energian käyttöä
konesalikeskuksissaan ja toimistoissaan. Ympäristöriskien vähentämisen lisäksi siirtymä tarjoaa
mahdollisuuden houkutella kestävyyttä painottavia asiakkaita ja kumppaneita.
• Investoinnit kestävyyttä tukevaan innovointiin: Yhtiö kasvattaa investointejaan uusien tuotteiden ja
palveluiden kehitykseen. Koska nämä palvelut ovat teknologiaintensiivisiä, ne voivat mahdollisesti tukea
toimialan ja asiakkaiden ESG-työtä. Esimerkiksi pilviratkaisut ja tekoälyvetoiset järjestelmät suunnitellaan
optimoimaan energiankäyttö, vähentämään jätteen määrää ja auttamaan yrityksiä/asiakkaita
saavuttamaan kestävyystavoitteensa.
• Tulevaisuuden näkymät: Tulevaisuudessa Tietoevry aikoo jatkaa sopeutumista globaaleihin
kestävyysstandardeihin ennakoiden samalla tekoälyn ja muiden nousevien teknologioiden tarjoamia
uusia mahdollisuuksia. Nämä innovaatiot tukevat toiminnan tehokkuuden ja asiakaskokemuksen
parantamista entisestään samalla kun ne auttavat lieventämään ilmastonmuutokseen, sääntelyn
muutoksiin ja yhteiskunnan uudistumiseen liittyviä riskejä.
Olennaisten riskien ja mahdollisuuksien raportointikauden taloudelliset vaikutukset
Olennaisten riskien ja mahdollisuuksien raportointikauden taloudelliset vaikutukset taloudelliseen tulokseen on
arvioitu niiden ennakoidun tulo- ja kustannusvaikutuksen perusteella. Riskeillä ja mahdollisuuksilla ei katsota
olevan olennaista vaikutusta yhtiön taloudelliseen asemaan, eikä yhtiön näkemyksen mukaan ole olemassa
merkittäviä riskejä siitä, että omaisuuserien ja velkojen kirjanpitoarvoihin tehtäisiin seuraavan tilikauden aikana
olennainen oikaisu.
57

Olennaisten riskien ja mahdollisuuksien aiheuttamat raportointikauden taloudelliset vaikutukset

Mahdollisuudet | Vaikutus taloudelliseen tulokseen ja kassavirtaan | Toteutetut toimet on kuvattu kunkin aiheen kohdalla
Ilmastonmuutoksen hillitseminen | Aiheeseen liittyvät EU-taksonomian luokitusjärjestelmäkelpoiset tarjoomat edustavat 448,4 milj. euron liikevaihtoa. Luokitusjärjestelmäkelpoiset investoinnit olivat 92,0 milj. euroa ja liiketoiminnan kulut 18,5 milj. euroa. | Lisätietoja on osioissa Ilmastonmuutos ja EU-taksonomiaan pohjautuva raportointi
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Yhtiö ei ole tunnistanut ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvää liikevaihtoa. | Lisätietoja on osiossa Ilmastonmuutos
Kiertotalous | Aiheeseen liittyvät EU-taksonomian mukaiset ympäristön kannalta kestävät tarjoomat edustavat 7,5 milj. euron liikevaihtoa. Laitteiston kiertokulun odotetaan tuottavan säästöjä. | Lisätietoja on osioissa Resurssien käyttö ja kiertotalous, sekä EU-taksonomiaan pohjautuva raportointi
Työolot (oma työvoima) | Suuri osa aiheeseen liittyvästä työstä sisältyy yksittäisten työntekijöiden jokapäiväisiin rutiineihin, joten erillisiä kuluja ei ole saatavilla. | Lisätietoja on osiossa Oma työvoima
Kyberturvallisuus (riski ja mahdollisuus) | Kyberturvallisuus on erottamaton osa useita tarjoomia, joten erillisiä kannattavuus- tai kassavirtatietoja ei ole saatavilla. Nämä tarjoomat ovat kuitenkin yleisesti kannattavia. Vuonna 2024 yhtiön erääseen Ruotsissa sijaitsevaan palvelinkeskukseen kohdistui kiristysohjelmahyökkäys, joka vaikutti negatiivisesti kasvuun ja liikevoittoon. Lisätietoja on tilinpäätöksen liitetiedoissa. | Lisätietoja on osiossa Kyberturvallisuus
Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen | Tekoäly on erottamaton osa useita tarjoomia, joten erillisiä kannattavuus- tai kassavirtatietoja ei ole saatavilla. Nämä tarjoomat ovat kuitenkin yleisesti kannattavia. | Lisätietoja on osiossa Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen
Riskit |  |
Energia | Suuri osa aiheeseen liittyvästä työstä sisältyy työsuhteisten työntekijöiden jokapäiväisiin rutiineihin, joten kattavia erillisiä kulutietoja ei ole saatavilla. Vuonna 2024 yhtiö kirjasi konesalikeskusten konsolidointiin, uusiutuvaan energiaan ja ympäristöjärjestelmän jatkokehitykseen liittyviä lisäkustannuksia. Konesalikeskusten modernisointi ja uudet teknologiat ovat parantaneet energiatehokkuutta, ja näiden toimenpiteiden odotetaan tukevan energiankulutuksen vähentämistä pitkällä aikavälillä. Vuonna 2024 toteutettuihin toimenpiteisiin sisältyy myös pääkonttorin valaistusjärjestelmän uusiminen. | Lisätietoja on osiossa Ilmastonmuutos
Sukupuolten tasa-arvo (oma työvoima) | Suuri osa aiheeseen liittyvästä työstä sisältyy yksittäisten työntekijöiden jokapäiväisiin rutiineihin, joten erillisiä kuluja ei ole saatavilla. Vuoden 2024 toimenpiteisiin sisältyy kyselytutkimuksia ja koulutusta. | Lisätietoja on osiossa Oma työvoima
Yksityisyys | Suuri osa aiheeseen liittyvästä työstä sisältyy yksittäisten työntekijöiden jokapäiväisiin rutiineihin, joten erillisiä kuluja ei ole saatavilla. | Lisätietoja on osiossa Kuluttajat ja loppukäyttäjät

58

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosesseista (IRO-1)
Tietoevryn kaksoisolennaisuusanalyysin yhteydessä laadittiin yleiskatsaus toiminnasta, liikesuhteista ja
asianomaisista sidosryhmistä sekä tausta-analyysi, joka kattaa toimialaa koskevan asiayhteyden, liiketoimintoja,
kestävyyskehyksiä, lainsäädäntöä ja vertaisarviointeja. Arviointi kattoi koko arvoketjun mukaan lukien kaikki
työsuhteiset työntekijät ja muut työntekijät. Erityistä huomiota kiinnitetään työvoiman korkeamman riskin
segmentteihin, kuten haavoittuviin ryhmiin.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessissa käytettiin keskeisiä syöttötietoja,
kuten hiilidioksidiekvivalenttimuotoisia (CO₂e) päästötietoja, yhtiön TCFD-työryhmän analyysia,
ihmisoikeusriskien arviointeja, monimuotoisuuden mittareita, terveyttä ja turvallisuutta koskevia tietoja sekä
Tietoevryn GRC (governance, risk, and compliance) -järjestelmästä saatuja kestävyysriskitietoja.
Maantieteellisten riskien arviointien sekä Sustainability Accounting Standards Boardin (SASB)
olennaisuusmatriisin avulla tunnistettiin arvoketjun riskejä. Näissä otettiin huomioon arvoketjun alkupään
kumppaneiden sijainnit ja panostukset. Olennaisuusprosessin tietopuutteet katettiin sektorien keskiarvoilla ja
arvioilla. Kiertotalouden osalta Tietoevry arvioi myös liiketoimintojaan ja markkinoilla nykyisin olevia ratkaisuja
sekä toteutti kirjallisuuskatsauksen. Lisäksi konsultoitiin sisäisiä ja ulkoisia sidosryhmiä, kuten yhtiön
kiertotalouspalveluiden tarjoajien asiantuntijoita.
Kokonaisuutena kaksinkertaiseen olennaisuusarviointiin sisältyi sidosryhmähaastatteluja, nykyisen
olennaisuusarvioinnin katsaus sekä vaikutusarviointi ja taloudellisen olennaisuuden arviointi. Arviointi toteutettiin
erikseen jokaiselle Tietoevryn viidestä erikoistuneesta kokonaisvaltaisesta liiketoiminta-alueesta, ja siihen
osallistui resursseja seuraavista yksiköistä: liiketoiminnan kehitys ja strategia, henkilöstöhallinto, talous,
riskienhallinta, vastuullisuus, Operational Excellence -toiminto ja konsernin tukitoiminnot.
Vaikutusten olennaisuutta arvioidessaan Tietoevry arvioi tosiasiallisia ja mahdollisia kestävyysvaikutuksia (sekä
myönteisiä että kielteisiä), joita syntyy sen toiminnasta ja liikesuhteista yhtiön arvoketjussa. Tosiasiallisten
kielteisten vaikutusten olennaisuus perustui niiden vakavuuteen. Mahdollisten kielteisten vaikutusten osalta
puolestaan huomioitiin sekä vakavuus että todennäköisyys. Tosiasiallisista myönteisistä vaikutuksista arvioitiin
mittakaava ja laaja-alaisuus mukaan lukien tulevien hyötyjen todennäköisyys. Taloudellisen olennaisuuden
arvioinnissa huomioitiin mahdolliset taloudelliset vaikutukset, kuten varojen ja/tai velkojen muutokset,
taloudellisen tuloksen muutokset ja yhtiön maine, sekä vaikutusten todennäköisyys.
Tulosparametreissa noudatettiin ESRS-standardia ja Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän
(EFRAG) ohjeita kaksinkertaisen olennaisuuden prosessista. Tosiasiallisiksi arvioiduille vaikutuksille asetettiin
automaattisesti korkein todennäköisyys. Olennaisuuden kynnysarvot määritettiin eri liiketoiminta-alueiden ja
konsernin vastuullisuustoiminnon välisessä yhteistyössä, ja Tietoevry-konsernin lopulliset tulokset painotettiin
tilikauden 2022 liikevaihdon mukaan. Kategorioissa käytettiin erillisiä kynnysarvoja (tosiasiallinen myönteinen,
tosiasiallinen kielteinen, mahdollinen myönteinen, mahdollinen kielteinen, riskit ja mahdollisuudet) oleellisuuden
varmistamiseksi. Laadullisiin kynnysarvoihin sovellettiin kohtuullisuuden periaatetta varmistaen tarkkuus
saatavilla olevien tietojen perusteella.
Tietoevryn kestävyysraportoinnin luotettavuus on varmistettu sisäisellä valvonnalla ja aihekohtaisella
todennuksella, joita tuetaan sidosryhmävuorovaikutuksella. Hallituksen tarkastus- ja riskivaliokunta tarkisti yhtiön
kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin tuloksen, joka noudattaa ESRS-standardien vaatimuksia.
Tunnistaessaan ja arvioidessaan vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia ESG-asioiden kontekstissa Tietoevry on
pyrkinyt ymmärtämään eri seikkojen välisiä yhteyksiä. Osana tätä työtä on kartoitettu, miten yhtiön vaikutukset ja
riippuvuudet muuntuvat mahdollisiksi taloudellisiksi ja maineriskeiksi ja -mahdollisuuksiksi. Tietoevry on
esimerkiksi tunnistanut huomattavasta energiankulutuksesta aiheutuvan kielteisen ympäristövaikutuksen ja
siihen liittyvän taloudellisen riskin välillä keskeisen yhteyden. Yhtiön voimakas riippuvuus energiasta erityisesti
konesalikeskuksissa saa aikaan riskin, sillä energian hintojen äkillinen kasvu voi vaikuttaa toiminnan kuluihin
huomattavan paljon. Vastaavasti Tietoevryn riippuvuus osaavasta työvoimasta korostaa yhtiön
työllistämiskäytäntöjen vaikutusta osaajien säilyttämiseen ja houkutteluun. Yhtiö ymmärtää, että moninaisen ja
osallistavan työympäristön vaaliminen voi lieventää osaajapulan riskiä ja avata mahdollisuuksia innovoinnille.
Tietoevry kartoittaa tällaisia yhteyksiä iteratiivisesti ja muutoksiin sopeutuen, jolloin uusien tietojen ilmetessä ja
liiketoimintaympäristön muuttuessa yhtiö voi päivittää käsitystään siitä, miten vaikutukset ja riippuvuudet
vaikuttavat sen riskiprofiiliin ja käytettävissä oleviin mahdollisuuksiin.
Tietoevry toteuttaa järjestelmällistä riskienhallintaa parantaakseen liiketoimintansa tehokkuutta, valvontaa,
kannattavuutta, kestävyyttä ja jatkuvuutta. Tähän käytetään kattavaa prosessia, jossa arvioidaan, tunnistetaan ja
analysoidaan riskejä, jotka voivat vaikuttaa liiketoiminnan tavoitteisiin, ihmisiin ja ympäristöön kestävyyden
näkökulmasta. Asianmukaisella riskienkäsittelyllä minimoidaan riskien vaikutukset ja todennäköisyys.
Riskejä priorisoidaan arvioimalla niiden vaikutusta ja todennäköisyyttä yhdenmukaisella riskimatriisilla, jota
sovelletaan koko yhtiössä. ESG-asioihin liittyvät vaikutukset ja riskit, mukaan lukien kaksinkertaisessa
59

olennaisuusarvioinnissa tunnistetut, ovat erottamaton osa riskimatriisia. Niiden priorisointi perustuu niiden
mahdollisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat ihmisiin ja ympäristöön, määräysten noudattaminen mukaan luettuna,
mutta myös mahdollisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat yhtiön taloudelliseen tulokseen ja asemaan. ESG-asioihin
liittyvien riskien ja vaikutusten järjestys määritetään mittareilla. Korkean prioriteetin riskejä ovat riskit, joista voi
aiheutua viranomaisten määräämiä seuraamuksia (esim. lahjonnan tai korruption riski), merkittävää
ympäristöhaittaa tai vakavia ihmisoikeusrikkomuksia – näitä kaikkia käsitellään vaikutuksiltaan merkittävinä
riskeinä, joita täytyy lieventää.
Tietoevry on kehittänyt kaksinkertaisen olennaisuuden prosessiaan nykyisen raportointikauden aikana
huolehtien siitä, että olennaisuutta määritettäessä arvioidaan perusteellisesti sekä vaikutusnäkökulma (miten
yhtiö vaikuttaa ympäristöön ja yhteiskuntaan) että taloudellinen näkökulma (miten ympäristöasiat ja
yhteiskunnalliset asiat vaikuttavat yhtiöön). Tähän verrattuna edellisen raportointikauden parametrit ja
näkökulmat eivät olleet yhtä kattavia.
Viimeinen kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin muokkaus toteutettiin raportointivuoden jälkipuoliskolla.
Ohjaava kehys oli ESRS 2, ja tarkoitus oli huolehtia siitä, että Tietoevry huomioi yhteen Ruotsissa sijaitsevaan
konesalikeskukseensa kohdistuneen kiristysohjelmahyökkäyksen vaikutukset. Varmistaakseen, että toiminta
vastaa muuttuvia kestävyyskäytäntöjä ja -standardeja Tietoevry sitoutuu tarkistamaan kaksinkertaista
olennaisuusarviointia säännöllisesti, jotta se pysyy oleellisena ja paikkansapitävänä. Seuraavan läpikäynnin
ajankohta on vuoden 2025 toinen neljännes.
Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosesseista
Arvioitaessa Tietoevryn olennaisia ilmastoon liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia yhtiö huomioi
kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuvat vaikutuksensa ilmastonmuutokseen. Pääasialliset yhtiön omaan
toimintaan liittyvät päästöt sisältävät toimistojen ja konesalikeskusten energiankulutuksen. Arvoketjun
alkupäässä suurin osa päästöistä syntyy hankittavista tavaroista ja palveluista sekä tuotantohyödykkeistä, kun
taas arvoketjun loppupäässä päästöt syntyvät myytävien tuotteiden käytöstä.
Prosessissa huomioitiin myös ilmastoon liittyvät fyysiset riskit omassa toiminnassa sekä arvoketjun alku- ja
loppupäässä käyttäen Tietoevryn TCFD-työryhmän vuosina 2022–2023 laatimaan analyysiin sisältyvästä yhtiön
resilienssianalyysista saatuja syöttötietoja.
Mahdollisten ilmastoon liittyvien riskien tunnistamisessa käytettiin kolmea seuraavaa skenaariota:
• Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) määrittelemä päästöjen nettonollataso vuonna 2050: Tässä
nettonollaskenaariossa pitkälle kehittyneet taloudet saavuttavat päästöjen nettonollatason vuoteen
2035 mennessä ja 90 % sähköstä hankitaan uusiutuvista lähteistä vuoteen 2050 mennessä.
Skenaariossa tunnistettu Tietoevryyn kohdistuva keskeinen riski liittyy hiilipäästöjen hinnoitteluun,
uusiutuvan energian kustannuksiin sekä muuttuvaan sääntelyyn sopeutumiseen.
• RCP 8.5 -päästöskenaario: Tässä skenaariossa kuvataan hiilidioksidipäästöjen korkeaa tasoa, jonka
seurauksena maapallon lämpötila nousee yli 4 °C vuosisadan loppuun mennessä, jolloin äärimmäisten
sääilmiöiden tiheys kasvaa, merenpinta nousee ja myrskyt voimistuvat entisestään. Tämä tarkoittaa
Tietoevrylle huomattavia toimitiloihin kohdistuvia fyysisiä riskejä ja aiheuttaa häiriöitä toimitusketjuun.
• RCP 4.5 -päästöskenaario: Tässä keskitien päästöskenaariossa päästöhuippu saavutetaan noin vuonna
2040 ja maapallon lämpeneminen tasaantuu 2 ja 3 °C:n välille. Skenaariossa Tietoevrylle aiheutuu
siirtymäriskejä ja fyysisiä riskejä.
Riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu Tietoevryn riskienhallintaprosesseissa ja työpajoissa sekä TCFD:n
analyysin yhteydessä laaditussa skenaarioanalyysissa. Riskit on määritelty mahdollisen taloudellisen vaikutuksen
ja arvioidun esiintymisen todennäköisyyden mukaan. Tunnistettuja riskejä analysoitiin erilaisissa
ilmastoskenaarioissa, joihin sisältyi mahdollisten taloudellisten vaikutusten analysointi sekä hillintään/
sopeutumiseen liittyvä strategia.
Tietoevryn toimintamaissa tunnistetut ilmastoon liittyvät fyysiset riskit arvioitiin käyttäen INFORM-
riskiarviointimallia. Mallissa päästöjen mahdollisia kehityskulkuja kuvaavien RCP-päästöskenaarioiden sekä
mahdollisia sosioekonomisia kehityskulkuja kuvaavien SSP-projektioiden perusteella arvioidaan vaaroja,
haavoittuvuutta ja maiden kykyä selvitä kriiseistä. Fyysisille vaaroille altistuminen tunnistettiin maakohtaisella
asteikolla niiden maiden osalta, joissa Tietoevryllä on toimintaa. Jokaiselle sijainnille määritettiin riskiarvo, joka
vastaa vaarariskiluokkaa asteikolla hyvin matalasta hyvin korkeaan. Tunnistettuja ilmastoon liittyviä fyysisiä
riskejä ovat äärimmäisistä sääolosuhteista aiheutuvat mahdolliset sähkökatkot tai tuotannon häiriöt. Projektioissa
ennustetaan ilmastoriskejä vuosiin 2050 ja 2080 asti, ja ne ohjaavat yhtiön pitkän aikavälin resilienssistrategiaa.
Tietoevry käyttää konsernitilinpäätösten ja kestävyysselvityksen laadinnassa samoja tietoja ja oletuksia, kuten
ilmastoon liittyviä oletuksia. Tietoevry on huomioinut ilmastonmuutoksen vaikutuksen konsernitilinpäätösten
laadinnassa. Tästä huomioinnista ei ole aiheutunut päätöksiin ja arvioihin kohdistuvia olennaisia vaikutuksia.
Tiedot omaisuuseristä ja liiketoiminnasta, jotka edellyttävät merkittäviä toimia saavuttaakseen yhteensopivuuden
ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen kanssa, on esitetty luvussa E1 - Ilmastonmuutos.
Tietoja prosessista tosiasiallisten ja mahdollisten pilaantumiseen liittyvien vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamiseksi
Tietoevryn liiketoimintaa arvioitiin osana yhtiön kaksinkertaista olennaisuusarviointia, mutta ei
toimipaikkatasolla. Maaperän pilaantuminen, elävien organismien ja elintarvikkeiden pilaantuminen, ongelma-
aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet katsottiin epäolennaisiksi johtuen Tietoevryn toiminnan luonteesta.
60

Ilman pilaantuminen arvioitiin kuitenkin mahdollisesti olennaiseksi aiheeksi ensisijaisesti johtuen
dieselpolttoaineen käytöstä konesalikeskusten varageneraattoreissa ja testauksessa sekä arvoketjussa
tapahtuvasta toiminnasta, kuten laitteiston tuotannosta ja liikematkustuksesta. Vaikka ilman pilaantuminen ei
ollut olennainen aihe, se määritettiin arvioinnissa tosiasialliseksi kielteiseksi vaikutukseksi.
Myös veden pilaantumista käsiteltiin johtuen konesalikeskusten ja työsuhteisten työntekijöiden laitteiston
käytöstä. Laitteiston tuotannossa käytetään huomattavasti vettä, mikä mahdollisesti johtaa pilaantumiseen tai
vedenpuutteeseen sovellettavista käytännöistä riippuen. Vaikka veden pilaantuminen tunnistettiin mahdolliseksi
vaikutukseksi, sitä ei luokiteltu olennaiseksi.
Tiedonanto siitä, onko kuulemisia järjestetty ja miten (pilaantuminen)
Tietoevry on kuullut sisäisiä ja ulkoisia sidosryhmiä tunnistaakseen ja arvioidakseen olennaisia pilaantumiseen
liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Mahdollisesti vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä ei ole
kuitenkaan kuultu.
Tiedonanto olennaisuuden arvioinnin tuloksista (pilaantuminen)
Tietoevry on tunnistanut ilman pilaantumisen ja veden pilaantumisen olevan tosiasiallisia tai mahdollisia kielteisiä
vaikutuksia kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissaan, mutta kumpaakaan näistä ei pidetty olennaisena
aiheena.
Tiedonanto siitä, onko omistuksia ja toimintaa arvioitu vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvien
tosiasiallisten ja mahdollisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamiseksi omassa toiminnassa
sekä arvoketjun alku- ja loppupäässä ja miten näitä on arvioitu
Tietoevry käytti vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
arvioinnissa sisäistä ja ulkoista osaamista keskittyen omaan toimintaansa ja arvoketjuunsa. Yhtiö liittyy
pääasiassa vesivaroihin liittyviin vaikutuksiin omassa toimitusketjussaan, kun taas veden kulutus sen omassa
toiminnassa on rajallista – vettä käytetään pääasiassa työsuhteisten työntekijöiden käyttämissä toimistoissa,
jäähdytykseen sekä lämmön siirtämiseksi kaukolämpöverkostoihin. Merkittävien kohteiden vedenkäyttöä
valvotaan säännöllisesti.
Mahdolliset vesivaroihin liittyvät kielteiset vaikutukset arvoketjussa liittyvät pääasiassa laitteiston tuotantoon,
sillä kyseinen toiminta on luonteeltaan vesi-intensiivistä. Tietoevry lieventää vesivaroihin ja merten
luonnonvaroihin kohdistuvia mahdollisia kielteisiä vaikutuksia arvoketjussaan sopimussuhteilla edellyttämällä,
että sopimuksen allekirjoittaneet toimittajat hyväksyvät Tietoevryn toimittajia koskevat eettiset periaatteet, joissa
käsitellään muun muassa ympäristöasioiden hallintaa. Toimittajien valinnassa ja vuorovaikutuksessa käsitellään
vesien suojelua ja vesitehokkuutta erityisesti niiden toimittajien kohdalla, joiden toimialaan liittyy näihin osa-
alueisiin kohdistuvia mahdollisia tai tosiasiallisia kielteisiä vaikutuksia.
Tiedonanto siitä, miten kuulemisia on järjestetty (vesivarat ja merten luonnonvarat)
Tietoevry on kuullut kuullut sisäisiä sidosryhmiä olennaisilta osa-alueilta, joihin liittyvä toiminta on olennaista
vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin kohdistuvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien kannalta. Tällaisia
sidosryhmiä ovat esimerkiksi konesalikeskustoiminnassa omaisuudesta vastaavat hankintakumppanit, toimitila-
ja ympäristöasiantuntijat sekä työsuhteiset työntekijät.
Tiedonanto siitä, missä määrin ja miten todellisia ja mahdollisia biologiseen monimuotoisuuteen ja
ekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia omien toimipaikkojen sijaintipaikoissa ja arvoketjussa on
tunnistettu ja arvioitu
Vaikutuksia lajien tilaan tai vaikutuksia ekosysteemien laajuuteen ja tilaan ei katsottu olennaisiksi Tietoevryn
arvioinnissa huomioiden yhtiön toiminnan luonne sekä tausta-analyysin tulos. Biologisen monimuotoisuuden
vähenemisen suorat vaikutustekijät arvioitiin kuitenkin osa-aihetasolla.
Tietoevryllä on paikallisesti mahdollisia kielteisiä (ei olennaisia) vaikutuksia maankäytön muutoksiin ja meriveden
käyttöön konesalikeskustoimintansa vuoksi. Mahdollisia ilmastonmuutokseen ja pilaantumiseen liittyviä kielteisiä
vaikutuksia voi syntyä myös toimitusketjun toiminnassa, kuten laitteiston valmistuksesta, laitteiston käsittelystä
käyttöiän lopussa sekä liiketoimintaan liittyvästä matkustamisesta.
Tiedonanto siitä, missä määrin ja miten riippuvuuksia biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemeistä
sekä niiden palveluista omien toimipaikkojen sijaintipaikoissa ja arvoketjussa on tunnistettu ja arvioitu
Tietoevryn omassa toiminnassa riippuvuuksia biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemeistä sekä
ekosysteemipalveluista on tunnistettu korkealla tasolla rakennusten ympäristösertifiointien yhteydessä.
Paikallisesti oman toimintansa osalta Tietoevryn ensisijaisille toimistotiloille on myönnetty LEED- tai BREEAM-
ympäristösertifiointi. Nämä sertifioinnit sisältävät biologista monimuotoisuutta ja toimipaikan kestävää kehitystä
koskevia kriteerejä. Tietoevryn toimistoissa riippuvuuksiksi biologisesta monimuotoisuudesta ja
ekosysteemipalveluista on tunnistettu ilmanlaatu (toimistotilojen ympäristön happea tuottavat kasvit ja puut ovat
keskeisiä sisätilojen terveyden kannalta), energiatehokkuus (viherkatot ja -seinät voivat auttaa eristämään
rakennuksia, mikä vähentää lämmitys- ja jäähdytystarvetta ja tukee samalla paikallista biologista
monimuotoisuutta) ja vedensaanti (terveillä ekosysteemeillä on keskeinen merkitys vesivarojen suodattamisessa
ja säätelyssä).
Tietoevry aikoo toteuttaa uusia toimenpiteitä, joilla edistetään biologiseen monimuotoisuuteen liittyvää arviointia
yhtiön omassa toiminnassa ja arvoketjussa seuraavien kahden vuoden aikana.
Tiedonanto siitä, missä määrin ja miten monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä siirtymäriskejä ja
fyysisiä riskejä sekä mahdollisuuksia on tunnistettu ja arvioitu
Ilmastonmuutokseen liittyviä fyysisiä riskejä Tietoevryn toimipaikoissa valvotaan säännöllisesti ja lievennetään
paikallisesti Tietoevryn toiminnassa Facility Management-organisaation ja ympäristöjärjestelmän kautta, ja niistä
61

raportoidaan riskienraportointijärjestelmän kautta, kun oleellista. Tietoevryssä ilmastoon liittyvien riskien hallinta
on integroitu koko yhtiön laajuiseen monialaiseen riskienhallintaprosessiin. Fyysisiä riskejä tai mahdollisuuksia,
jotka liittyvät erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin, ei ole arvioitu.
Tiedonanto siitä, missä määrin ja miten järjestelmäriskejä on tarkasteltu (biologinen monimuotoisuus ja
ekosysteemit)
Tietoevry ei ole arvioinut biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviä järjestelmäriskejä. Yhtiö
pyrkii toteuttamaan arvioinnin seuraavien kahden vuoden kuluessa.
Tiedonanto siitä, missä määrin ja miten vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä on kuultu yhteisiä biologisia
resursseja ja ekosysteemejä koskevien kestävyysarviointien puitteissa
Koska biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä ei ole katsottu Tietoevryn kannalta olennaiseksi aiheeksi,
yhtiö ei ole kuullut vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä.
Tiedonanto siitä, missä määrin ja miten tietyt toimipaikat tai raaka-aineiden tuotanto- tai
hankintaprosessit, joilla on kielteisiä tai mahdollisesti kielteisiä vaikutuksia, vaikuttavat niiden kohteena
oleviin yhteisöihin
Tietoevry on arvioinut, että yhtiöllä on mahdollinen kielteinen vaikutus vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin
laitteistokomponenttien hankintatoimintansa kautta. Erityisesti laitteiston arvoketju sisältää toimintaa, josta voi
mahdollisesti aiheutua kielteisiä vaikutuksia vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin. Tällaisia voivat olla veden
niukkuus, metsäkato, saastuminen sekä sosiaaliset ja taloudelliset ongelmat.
Tiedonanto siitä, missä määrin ja miten yhteisöt ovat osallistuneet olennaisuuden arviointiin
Tietoevry ei ole kuullut yhteisöjä tunnistaessaan ja arvioidessaan biologiseen monimuotoisuuteen ja
ekosysteemeihin liittyviä olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia.
Yrityksellä on toimipaikkoja, jotka sijaitsevat biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla tai
niiden läheisyydessä
Biologisen monimuotoisuuden kannalta herkät alueet ovat ratkaisevan tärkeitä biologisen monimuotoisuuden
suojelulle laajan lajien ja ekosysteemien kirjonsa vuoksi. Tietoevryn toimipaikat eivät sijaitse juridisesti suojelluilla
alueilla, UNESCOn maailmanperintökohteissa, UNESCOn Man and the Biosphere -ohjelman suojelualueilla,
Ramsar-alueilla, biologisen monimuotoisuuden kannalta keskeisillä alueilla eivätkä muilla biologisen
monimuotoisuuden suhteen tärkeillä alueilla tai niiden läheisyydessä. Arviointi ei kata kaikkia arvoketjuun liittyviä
toimipaikkoja. Biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä lieventäviä toimenpiteitä harkitaan, jotta voidaan
vähentää ja kompensoida kehityshankkeiden yhteydessä mahdollisesti ilmeneviä kielteisiä vaikutuksia
biologiseen monimuotoisuuteen.
Yrityksen kestävyysselvityksissä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset
(IRO-2)
Ilmoitetut olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu ja arvioitu Tietoevryn kaksinkertaisessa
olennaisuusarvioinnissa, joka käsitti kaikki aihekohtaisen ESRS-standardin (ESRS 1 AR 16) kattamat
kestävyysseikat. Lisäksi Tietoevry tunnisti yhteisökohtaisia tiedonantoja ja asianomaisia vaikutuksia, riskejä ja
mahdollisuuksia, jotka liittyivät seuraaviin aiheisiin: kyberturvallisuus, tekoäly ja vastuullinen tekoälyn
hyödyntäminen. Käytetyt kynnysarvot noudattavat EFRAGin toimintaohjeita ja perustuvat konsernitason
painotusjärjestelmään, jossa huomioidaan Tietoevryn viiteen erikoistuneeseen liiketoiminta-alueeseen liittyvät
näkökohdat. Arvioinnissa määritettiin tietyt kynnysarvot kielteisille vaikutuksille, myönteisille vaikutuksille sekä
riskeille ja mahdollisuuksille, jotta Tietoevryn olennaiset osa-alueet voidaan esittää tarkasti. Selvityksessä on
esitetty Tietoevryn yhteisökohtaisia aiheita koskevat tiedonannot, jotka ovat SBM-3, MDR-P, MDR-A, MDR-T ja
MDR-M.
62

Ympäristötiedot
EU-taksonomiaan pohjautuva raportointi 63
E1 - Ilmastonmuutos 70
E5 - Resurssien käyttö ja kiertotalous 79
63

EU-taksonomiaan pohjautuva raportointi
Asetuksella (EU) 2020/852 perustetussa EU:n luokitusjärjestelmässä eli EU-taksonomiassa luokitellaan
ympäristön kannalta kestäviksi katsotut taloudelliset toiminnot. Se tarjoaa puitteet, joilla rahavirtoja voidaan
ohjata EU:n ympäristötavoitteita tukeviin hankkeisiin.
Taloudellinen toiminta on taksonomiakelpoista, kun se vastaa EU-taksonomiassa esitettyä määritelmää
mahdollisesti ympäristön kannalta kestävästä taloudellisesta toiminnasta. Tällainen toiminta on mainittu
ympäristöä tai ilmastoa koskevassa delegoidussa asetuksessa, mikä tarkoittaa, että se on tunnustettu EU:n
ympäristötavoitteiden kannalta olennaiseksi. Taksonomian mukainen toiminta on taksonomiakelpoista toimintaa,
joka täyttää lisäksi EU-taksonomiassa määritellyt tietyt tekniset kriteerit. Näiden kriteerien mukaan toiminnan
tulee ”edistää merkittävästi” vähintään yhtä ympäristötavoitetta ja välttää ”merkittävän haitan” aiheuttamista
viidelle muulle tavoitteelle. Lisäksi yhtiön tulee noudattaa vähimmäistason suojatoimia.
Tietoevry on toteuttanut taksonomiakelpoisuuden ja taksonomian mukaisuuden arvioinnin EU:n
luokitusjärjestelmäasetuksen, delegoitujen asetusten sekä Euroopan komission julkaisemien voimassa olevien
ohjeiden tulkinnan mukaan. Asiantuntijat, jotka tuntevat eri liiketoiminta-alueiden tarjoomat, osallistuivat
arviointiin, ja konsernin vastuullisuustoiminto tarjosi tukea taloudellisen toiminnan kuvausten ja teknisten
arviointikriteerien tulkinnassa. Lisäksi vähimmäistason suojatoimia on arvioitu konsernitasolla.
Tällä hetkellä suurin osa Tietoevryn tarjoomasta on EU-taksonomian soveltamisalan ulkopuolella. Euroopan
komissio voi laajentaa EU-taksonomiaa kattamaan myös muita aloja, kuten IT-palvelut ja konsultoinnin. Tähän
liittyen komission odotetaan kehittävän uusia teknisiä arviointikriteerejä toiminnalle, jota ei voida vielä käsitellä
kaikilta osin, kuten aloille, jotka edistävät ympäristötavoitteita epäsuorasti.
64

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvistä tuotteista tai palveluista saatu osuus liikevaihdosta

| Tilikausi 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | Ei merkittävää haittaa -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Liikevaihto | Osuus liikevaihdosta | Ilmaston- muutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | Ilmaston- muutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | Vähimmäis- tason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A1) tai luokitusjärjestelmä- kelpoisten (A2) osuus liikevaihdosta, 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | Milj. euroa | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/ S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja -ohjelmistojen tarjoaminen | CE4.1 | 7,5 | 0,3 % | E/S | E/S | E/S | E/S | K | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Ympäristön kannalta kestävistä (luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.1) | 7,5 | 0,3 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0,3 % | 0 % | K | K | K | K | K | K | K | 0% |  |
Josta mahdollistavat toiminnat | 7,5 | 0,3 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0,3 % | 0 % | K | K | K | K | K | K | K | 0% | M |
Josta siirtymätoiminnat | 0,0 | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0% |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tietojenkäsittely, palvelintilan vuokraus ja niihin liittyvä toiminta | CCM8.1 | 448,1 | 16 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 19% |  |
Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja -ohjelmistojen tarjoaminen | CE4.1 | 0,3 | 0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisista, mutta ei ympäristön kannalta kestävistä (muista kuin luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.2) | 448,4 | 16 % | 16 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 19%1 |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto (A.1+A.2) | 455,9 | 16 % | 16 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 19%1 |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto (B) | 2 346,7 | 84 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä | 2 802,6 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

1) Yllä olevassa taulukossa vertailukelpoinen liikevaihto oikaistiin 20 %:sta 19 %:iin eli 575,6 milj. eurosta 535,6 milj. euroon. Yhden tarjooman uudelleenarvioinnin yhteydessä tuli ilmi, ettei taloudellisen toiminnan luokan 5.5 “Tuote palveluna ja muut kiertokäyttö- ja tulossuuntautuneet palvelumallit” kuvaus täyty
kaikilta osin sen kohdalla suhteessa ympäristötavoitteeseen Siirtyminen kiertotalouteen.
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta; E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta; KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta;
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
65

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen osuus pääomamenoista

| Tilikausi 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | Ei merkittävää haittaa -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Pääomamenot | Osuus pääoma- menoista | Ilmaston- muutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | Ilmaston- muutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | Vähimmäis- tason suojatoimet | Luokitus-järjestelmän mukaisten (A1) tai luokitusjärjestelmä- kelpoisten (A2) osuus liikevaihdosta, 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | Milj. euroa | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja -ohjelmistojen tarjoaminen | CE4.1 | 1,0 | 1 % | E/S | E/S | E/S | E/S | K | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.1) |  | 1,0 | 1 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 1 % | 0 % | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat |  | 1,0 | 1 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 1 % | 0 % | K | K | K | K | K | K | K | 0% | M |
Josta siirtymätoiminnat |  | 0,0 | 0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0% |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset, mutta ei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
|  |  |  | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tietojenkäsittely, palvelintilan vuokraus ja niihin liittyvä toiminta | CCM8.1 | 31,3 | 21 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 26 % |  |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM7.7 | 50,2 | 34 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 25 % |  |
Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | CCM6.5 | 10,5 | 7 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 9 % |  |
Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja -ohjelmistojen tarjoaminen | CE4.1 | 0,2 | 0,1 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.2) | 92,2 | 63 % | 63 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 61% |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot (A.1+A.2) | 93,2 | 64 % | 63 % | 0 % | 0 % | 0 % | 1 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 61% |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot | 52,5 | 36 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä | 145,7 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

66

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus toimintamenoista

| Tilikausi 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | Ei merkittävää haittaa -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Toiminta- menot | Osuus toiminta- menoista | Ilmaston- muutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | Ilmaston- muutoksen hillintä | Ilmaston- muutokseen sopeutuminen | Vesi | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen moni- muotoisuus | Vähimmäis- tason suojatoimet | Luokitus-järjestelmän mukaisten (A1) tai luokitusjärjestelmä- kelpoisten (A2) osuus liikevaihdosta, 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymä- toiminta
|  | Milj. euroa | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | S
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja -ohjelmistojen tarjoaminen | CE4.1 | 1,1 | 1 % | E/S | E/S | E/S | E/S | K | E/S | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.1) |  | 1,1 | 1 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 1 % | 0 % | K | K | K | K | K | K | K | 0 % |  |
Josta mahdollistavat toiminnat | 1,1 | 1 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 1 % | 0 % | K | K | K | K | K | K | K | 0 % | M |
Josta siirtymätoiminnat | 0,0 | 0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  | S
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat
|  |  |  | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL | KEL; E/ KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tietojenkäsittely, palvelintilan vuokraus ja niihin liittyvä toiminta | CCM8.1 | 15,1 | 17 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 18% |  |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM7.7 | 3,4 | 4 % | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 3 % |  |
Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja -ohjelmistojen tarjoaminen | CE4.1 | 0,05 | 0 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten mutta ei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.2) | 18,5 | 21 % | 21 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 21 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot (A.1+A.2) | 19,7 | 22 % | 21 % | 0 % | 0 % | 0 % | 1 % | 0 % |  |  |  |  |  |  |  | 21 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot | 69,3 | 78 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhteensä | 88,9 | 100 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

67

Liikevaihto
Tietoevryn taksonomiakelpoinen liikevaihto on 455,9 (535,6) milj. euroa eli 16 % (19 %) koko liikevaihdosta.
Suurin osa Tietoevryn taksonomiakelpoisesta liikevaihdosta tulee data-alustapalveluista, joita tarjoaa Tietoevry
Tech Services. Nämä palvelut kuuluvat toimintaan CCM8.1 Tietojenkäsittely, palvelintilan vuokraus ja niihin
liittyvät palvelut, joka edistää tavoitetta Ilmastonmuutoksen hillintä. Olennainen taksonomiakelpoinen liikevaihto
oli 448,1 milj. euroa, eli hieman pienempi edellisvuoteen verrattuna.
Taksonomiakelpoisen liikevaihdon osuutta konsernissa tukivat useat tarjoomat, jotka edistävät tavoitetta
Siirtyminen kiertotalouteen. Nämä tarjoomat kuuluvat toimintaan CE4.1 Datavetoisten IT/OT -ratkaisujen ja
‑ohjelmistojen tarjoaminen. Tietoevryn taksonomiakelpoiset tarjoomat, joiden liikevaihto on yhteensä 7,8 milj.
euroa, tukevat kiertotaloutta ja niitä tarjotaan ja kehitetään eri liiketoiminta-alueilla. Esimerkki tällaisesta
tarjoomasta on Tietoevry Bankingin Leasing-alusta. Se on ohjelmistoratkaisu, joka on suunniteltu auttamaan
asiakkaita hallitsemaan omaisuuden elinkaarta ja kiertokulkuisuutta, jolloin käyttäjät pystyvät seuraamaan
omaisuuttaan, optimoimaan sen käyttöä ja hallitsemaan sen loppukäsittelyä tai kierrätystä käyttöiän lopussa.
Monilla yhtiön tarjoomista on myönteisiä vaikutuksia ympäristökestävyyteen, ja ne ovat läheisesti yhteydessä
taloudelliseen toimintaan CCM8.2 Datavetoiset ratkaisut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä varten, joka
edistää tavoitetta Ilmastonmuutoksen hillintä. Näiden tarjoomien liikevaihtoa ei kuitenkaan katsota
taksonomiakelpoiseksi, sillä ilmastonmuutoksen hillintä ei ole näiden tarjoomien pääasiallinen tarkoitus
taloudellisessa toiminnassa CCM8.2 kuvatulla tavalla. Tavoitteiden Ilmastonmuutoksen hillintä ja Siirtyminen
kiertotalouteen lisäksi Tietoevryn raportointiin ei sisälly muuta taksonomiakelpoista liikevaihtoa, investointeja tai
tarjoomia, jotka edistäisivät muita tavoitteita.
Yhtiö toteutti taksonomiakelpoisille tarjoomilleen taksonomian mukaisuuden arvioinnin. Teknisten
arviointikriteerien tarkastelun perusteella yhtiö katsoi, että taksonomiakelpoinen tarjonta, joka kuuluu toimintaan
CE4.1 Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja ‑ohjelmistojen tarjoaminen täyttää asianomaiset tekniset
arviointikriteerit. Näin ollen 7,5 milj. euroa eli 0,3 % taksonomiakelpoisesta liikevaihdosta on raportoitu
taksonomian mukaisena liikevaihtona.
Data-alustapalveluiden osalta arviointi toteutettiin konesalikeskustasolla. Tietoevry katsoi, että
taksonomiakelpoinen tarjooma, joka kuuluu taloudelliseen toimintaan CCM8.1 Tietojenkäsittely, palvelintilan
vuokraus ja niihin liittyvät palvelut (Ilmastonmuutoksen hillintä), täytti suurelta osin tekniset arviointikriteerit
lukuun ottamatta konesalikeskusten jäähdytysjärjestelmässä käytettävien kylmäaineiden ilmakehän
lämmitysvaikutusarvoa (GWP, global warming potential). Tällä hetkellä näille kylmäaineille on rajallisesti
vaihtoehtoja, mutta Tietoevry pyrkii ottamaan vähitellen käyttöön ratkaisuja, jotka ovat vaadittujen GWP-rajojen
mukaisia.
Pääomamenot
Pääomamenot olivat yhteensä 145,7 (131,6) milj. euroa, ja niihin sisältyy 85,0 milj. euroa aineellisiin ja aineettomiin
hyödykkeisiin tehtyjä lisäyksiä (esitetty tilinpäätöksen liitteissä 14 ja 15 ) sekä 60,7 milj. euroa käyttöoikeusomaisuuseriin
tehtyjä lisäyksiä (tilinpäätöksen liitetiedon 16 käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset sisältävät myös
uudelleenarvostuksia, jotka eivät sisälly tässä käytettyyn lukuun).
Taksonomiakelpoiset pääomamenot olivat 93,2 (79,9) milj. euroa eli 64 % (61 %) kokonaissummasta.
Taksonomiakelpoisista pääomamenoista kaikkiaan 32,5 milj. euroa liittyi konesalikeskuksiin ja taksonomiakelpoisiin
tarjoomiin ja kuului luokkaan a) sijoitukset luokitusjärjestelmäkelpoisiin tai luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin
toimintoihin liittyviin omaisuuseriin tai prosesseihin. 60,7 milj. euroa oli käyttöoikeusomaisuuserien lisäyksiä, jotka
kuuluivat luokkaan c) tuotosten ostaminen luokitusjärjestelmäkelpoisista tai luokitusjärjestelmän mukaisista
taloudellisista toiminnoista. Tietoevry ei raportoinut pääomamenoja liittyen luokkaan b) osa suunnitelmaa, jolla on
tarkoitus laajentaa luokitusjärjestelmän mukaisia taloudellisia toimintoja tai muuttaa luokitusjärjestelmäkelpoisia
taloudellisia toimintoja luokitusjärjestelmän mukaisiksi .
Teknisten arviointikriteerien perusteella yhtiö tunnisti 1,0 milj. euroa, eli 1 % kokonaissummasta, luokitusjärjestelmän
mukaisiksi pääomamenoiksi, jotka esitettiin toimintaan CE4.1 Datavetoisten IT/OT -ratkaisujen ja ‑ohjelmistojen
tarjoaminen kuuluvien tarjoomien aktivoituina kehitysmenoina.
Toimintamenot
EU-taksonomian määritelmän mukaiset toimintamenot olivat yhteensä 88,9 (87,3) milj. euroa, ja niihin sisältyy
85,5 milj. euroa tarjoomien kehitystä ja sisäistä kehitystä sekä 3,4 milj. euroa toimitilojen ylläpitoa ja lyhytaikaisia
vuokrasopimuksia.
Taksonomiakelpoiset toimintamenot olivat 19,7 (18,1) milj. euroa eli 22 % (21 %) kokonaissummasta.
Taksonomiakelpoisista toimintamenoista kaikkiaan 16,3 milj. euroa liittyi tarjoomien kehitykseen ja sisäiseen
kehitykseen ja kuului luokkaan a) menot, jotka kytkeytyvät luokitusjärjestelmäkelpoisiin tai luokitusjärjestelmän
mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin omaisuuseriin tai prosesseihin. 3,4 milj. menoista liittyi toimitilojen
ylläpitoon ja lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin ja kuului luokkaan c) tuotosten ostaminen luokitusjärjestelmän
mukaisista taloudellisista toiminnoista. Tietoevry ei raportoinut toimintamenoja liittyen luokkaan b) osa
suunnitelmaa, jolla on tarkoitus laajentaa luokitusjärjestelmän mukaisia taloudellisia toimintoja tai muuttaa
luokitusjärjestelmäkelpoisia taloudellisia toimintoja luokitusjärjestelmän mukaisiksi.
Teknisten arviointikriteerien perusteella yhtiö tunnisti 1,1 milj. euroa, eli 1 % kokonaissummasta, taksonomian
mukaisiksi toimintamenoiksi, jotka esitettiin toimintaan CE4.1 Datavetoisten IT/OT-ratkaisujen ja ‑ohjelmistojen
tarjoaminen kuuluvien tarjoomien kehitysmenoina.
68

TILINPÄÄTÖSPERIAATTEET EU-TAKSONOMIAAN POHJAUTUVASSA RAPORTOINNISSA
Vaaditut tunnusluvut on laskettu yhtiön IFRS-standardeja noudattavan taloudellisen raportoinnin pohjalta. Lisätietoja konsernin tilinpäätösperiaatteista on konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa.
Liikevaihto
Konsernitasolla liikevaihto kattaa konsernille raportoivien segmenttien liikevaihdon ja sisäisen liikevaihdon eliminoinnit. Tietoevry arvioi taksonomiakelpoisuuden ensisijaisesti konsernin päätuotteiden ja -palveluiden tasolla, joka on yhtiön sisäisen operatiivisen laskennan keskeinen dimensio. Päätös pysytellä päätuotetasolla merkitsee sitä, ettei raportoinnissa ole riskiä päällekkäisestä laskennasta.
Pääomamenot
Pääomamenot on määritelty lisäyksinä aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin tilikauden aikana ennen poistoja ja mahdollisia uudelleenarvostuksia (ml. arvonalentumiset) pois lukien käyvän arvon muutokset. Pääomamenot sisältävät myös liiketoimintojen yhdistämisestä johtuvat aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden lisäykset ja vuokrasopimuksista johtuvat käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset.
Tässä taksonomiaraportoinnissa pääomamenot sisältävät käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset tilinpäätöksen liitetiedon 16 mukaisesti. Nämä lisäykset eivät kuitenkaan sisälly tämän hallituksen toimintakertomuksen avainluvuissa esitettyihin pääomamenoihin. Taksonomiakelpoisten pääomamenojen tunnistaminen perustuu konsernin raportointiin, minkä vuoksi raportoinnissa ei ole riskiä päällekkäisestä laskennasta.
Toimintamenot
Toimintamenot on määritelty menoiksi, jotka liittyvät tutkimukseen ja kehitykseen, rakennusten kunnostukseen, lyhytaikaisiin vuokriin, kunnossapitoon ja korjauksiin sekä muihin suoriin kustannuksiin, jotka liittyvät aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden ylläpitoon ja huoltoon ja jotka aiheutuvat Tietoevrylle tai kolmannelle osapuolelle, jolle toiminta on tarvittaessa ulkoistettu omaisuuden jatkuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. Toimintamenoihin sisältyvät vain aktivoimattomat suorat menot.
Tietoevryn toimintamenot koostuvat seuraavista eristä:
• Data-alustapalveluihin liittyvät tuotteiden ja palveluiden tarjoamisen sekä sisäisen kehittämisen menot. Taloudellisessa raportoinnissa nämä sisältyvät työsuhde-etuuksista aiheutuviin kuluihin.
• Ylläpidon kustannukset ja lyhytaikaiset vuokrasopimukset. Taloudellisessa raportoinnissa nämä sisältyvät liiketoiminnan muihin kuluihin.

69

Ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyvät toiminnot
Delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 8. artiklan 6. ja 7. kohdassa tarkoitetut tiedot on esitetty alla.

Ydinenergiaan liittyvät toiminnot |
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot |
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI

Vähimmäistason suojatoimien noudattaminen
Tietoevry toteutti vuosittaisen konsernitason arvioinnin varmistaakseen, että yhtiö noudattaa vähimmäistason
suojatoimia. Arviointi vahvisti, että toiminta on YK:n ohjaavien periaatteiden, monikansallisille yrityksille
annettujen OECD:n toimintaohjeiden sekä kestävyysraportointidirektiivin (CSRD) mukaista. Prosessissa arvioitiin
due diligence -käytäntöjen riittävyyttä ja toteutusta koko organisaatiossa.
Arviointi perustui pääasiassa raporttiin ”Final Report on Minimum Safeguards” (Vähimmäistason suojatoimia
koskeva loppuraportti), jonka kestävän rahoituksen foorumi (PSF) julkaisi vuoden 2022 lokakuussa. Euroopan
komission vuoden 2024 marraskuussa julkaistussa usein esitettyjä kysymyksiä käsittelevässä luonnoksessa
kuitenkin suositellaan OECD:n toimintaohjeiden uusimman muutoksen huomioimista vaatimusten noudattamista
koskevassa arvioinnissa. Sekä kestävän rahoituksen foorumin raportin että usein esitettyjä kysymyksiä
käsittelevän luonnoksen hyödyntämisellä varmistetaan tuoreimpien toteutusta koskevien ohjeiden
noudattaminen. Arviointiin sisältyi jäsennelty menettely, jonka kysymykset keskittyivät vähimmäistason
suojatoimien neljään ydinalueeseen: ihmisoikeuksiin, korruption torjuntaan, oikeudenmukaiseen kilpailuun ja
verotukseen. Niillä varmistetaan, että toiminta on olennaisten periaatteiden ja ohjeiden mukaista. Prosessin
aikana konsultoitiin aktiivisesti asianomaisia sidosryhmiä, joita ovat esimerkiksi Group Compliance Officer, Head
of Group Tax sekä ihmisoikeusasioista vastaava Senior Sustainability Manager.
Vuoden 2024 aikana painopisteenä on ollut yhtiötason due diligence -toiminnan vahvistaminen entisestään
erityisesti ihmisoikeuksien ja korruption torjunnan osalta. Tähän on sisältynyt koko konsernin kattava korruption
torjunnan arviointi, kestävyysarvioinnin ottaminen osaksi toimittajien valintaprosessia sekä ihmisoikeusriskien
arviointien sisällyttäminen yhtiön ydinprosesseihin. Toimenpiteiden toteuttaminen osoittaa, että Tietoevry
täyttää vaatimuksen vähimmäistason suojatoimien noudattamisesta.
70

E1 - Ilmastonmuutos
Strategia
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma (E1-1)
Tietoevryn omaan toimintaan liittyvät kasvihuonekaasupäästöt syntyvät toimistojen ja konesalikeskusten
energiankulutuksesta. Yhtiön arvoketjun alkupäässä suurin osa päästöistä syntyy ostetuista tuotteista ja
palveluista – tuotantohyödykkeet mukaan luettuina – kun taas arvoketjun loppupäässä päästöt syntyvät
myytyjen tuotteiden käytöstä.
Tietoevry on laatinut ilmastonmuutoksen hillinnän tueksi korkean tason siirtymäsuunnitelman, jonka yhtiön
kestävän kehityksen ohjausryhmä on hyväksynyt. Ilmastosiirtymäsuunnitelma keskittyy ilmastonmuutoksen
hillintään liittyviin toimiin yhtiön omassa toiminnassa ja koko arvoketjussa. Ilmastosiirtymäsuunnitelma on linjassa
Tietoevryn strategian kanssa, jota kuvataan tarkemmin luvuissa SBM-1 ja SBM-3. Tietoevry on asettanut
tieteellisesti perustellut päästövähennystavoitteet, jotka kattavat kaikki päästöluokat (scope). Science Based
Target (SBT) -validointitiimi on arvioinut yhtiön scope 1- ja scope 2- tavoitteet ja todennut niiden olevan linjassa
1,5°C:n kehityskulun kanssa. Tavoitteet ulottuvat vuoden 2026 loppuun lukuun ottamatta yhtiön liiketoimintaan
liittyvän matkustamisen tavoitetta, joka jatkuu vuoteen 2030. Tavoitteet ovat Science Based Targets -aloitteen
uusimpien ohjeiden (versio 4.2) mukaisia.
Ilmastosiirtymäsuunnitelmassaan Tietoevry sitoutuu vähentämään absoluuttisia scope 1- ja scope 2-
kasvihuonekaasupäästöjä 90 % vuoteen 2026 mennessä verrattuna vuoden 2020 tasoon. Lisäksi yhtiö on
sitoutunut hankkimaan 100 % käyttämästään sähköstä uusiutuvana vuoteen 2026 mennessä (80 % vuonna
2020). Yhtiö myös pyrkii pienentämään liiketoimintaan liittyvästä matkustamisesta aiheutuvia scope 3 -
kasvihuonekaasupäästöjä 47 % kokoaikaista työsuhteista työntekijää kohden vuoteen 2030 mennessä
verrattuna perusvuoteen 2019. Tietoevry pyrkii ohjaamaan toimitusketjun päästövähennyksiä asettamallaan
toimittajien osallistamistavoitteella, jonka mukaisesti 70 %:lla päästöihin suhteutetuista toimittajista on omat
SBT-tavoitteet vuoteen 2026 mennessä. Näiden tavoitteiden mukaisesti Tietoevry pyrkii saavuttamaan
nettonollapäästöt omassa toiminnassaan vuoteen 2026 mennessä. Tämä toteutetaan vähentämällä scope 1- ja
scope 2 -päästöjä 90 % ja käsittelemällä jäljelle jäävät päästöt vuosittain hankkimalla laadukkaita
hiilenpoistoratkaisuja.
Vuonna 2024 Tietoevry sitoutui asettamaan koko arvoketjussa nettonollatavoitteen, joka noudattaa Science
Based Target -aloitteen vaatimuksia. Keskeisiä hiilestä irtautumisen keinoja ovat uusiutuvan energian käyttö,
energia- ja materiaalitehokkuuden parantaminen ja kiertotalouskäytäntöjen käyttöönotto sekä yhteistyö
sellaisten toimittajien kanssa, jotka vähentävät päästöjään SBT-tavoitteiden mukaisesti saavuttaakseen
nettonollatason.
Energiatehokkuutta parannetaan optimoimalla toimistotiloja, yhdistämällä konesalikeskuksia ja valitsemalla
energiatehokkaita laitteita. Liiketoimintaan liittyvästä matkustamisesta aiheutuvia päästöjä vähennetään
tukemalla etätyötä ja käyttämällä virtuaalineuvotteluteknologioita sekä kehittämällä ohjeita ja ohjeistuksia.
Arvoketjun alkupäässä päästöjä vähennetään pitämällä aktiivisesti yhteyttä yhtiön suurimpiin toimittajiin ja
kannustamalla niitä asettamaan kasvihuonekaasujen vähentämiseen tähtääviä Science Based Target -tavoitteita.
Uusien ja sopimuksensa uusivien olennaisten toimittajien on hyväksyttävä Tietoevryn toimittajia koskevat eettiset
periaatteet, joissa käsitellään myös ympäristöä ja ilmastoa koskevia aiheita. Arvoketjun loppupäässä Tietoevry
voi auttaa asiakkaita pienentämään päästöjään käyttämällä yhtiön tuotteita ja palveluita.
Tietoevryn kasvihuonekaasupäästöjen lukkiutumat johtuvat ensisijaisesti yhtiön energiaintensiivisestä
infrastruktuurista, laitteiden pitkistä elinkaarista sekä toiminnan riippuvuudesta uusiutumattomista
energianlähteistä. Konesalikeskukset ovat merkittävä päästöjen lukkiutumien lähde, sillä ne kuluttavat runsaasti
energiaa ja niiden suunniteltu käyttöikä voi olla jopa 20 vuotta. Pitkä käyttöikä sekä fossiilisten polttoaineiden
käyttö varadieselgeneraattoreissa voivat saada aikaan päästöjä pitkällä aikavälillä. Tietoevryn toteuttamassa
EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen vaatimuksiin perustuvassa arvioinnissa tunnistettiin erityisenä päästöjen
lukkiutumana konesalikeskuksissa käytettävien kylmäaineiden ilmakehän lämmitysvaikutusarvo (GWP). Näille
kylmäaineille on saatavilla rajallisesti vaihtoehtoja, mutta Tietoevry suunnittelee ottavansa vaiheittain käyttöön
tarvittavien GWP-rajojen mukaisia ratkaisuja. Lisäksi jotkin päästöjen lukkiutumat ovat sidoksissa
laitosinfrastruktuuriin alueilla, joilla käytetään yhä runsaasti fossiilisia polttoaineita. Tästä johtuen Tietoevry
keskittyy näiden päästöjen lieventämiseen siirtymällä vaiheittain kestävämpiin ratkaisuihin ja investoimalla
uudistuksiin, kun se on mahdollista.
Päästöjen lukkiutumien vähentäminen edellyttää vähittäistä siirtymistä uusiutuvan energian käyttöön, nykyisen
infrastruktuurin päivittämistä ja lentomatkustuksen minimointia lisäämällä virtuaalisten neuvotteluiden ja muiden
digitaalisten vaihtoehtojen käyttöä. Lisäksi arvoketjun alkupäässä hiilipäästöjä nostaa älypuhelimien,
kannettavien tietokoneiden, palvelimien ja muiden laitteiden tuotanto. Tämä johtuu pääasiassa harvinaisiin
maametalleihin ja muihin raaka-aineisiin liittyvästä energiaintensiivisestä kaivannais- ja jalostustoiminnasta sekä
tuotteiden valmistusprosesseista.
71

Osana Tietoevryn jatkuvaa sitoutumista kestävyyteen yhtiön ilmastosiirtymän seuraavissa vaiheissa
tarkennetaan siirtymäsuunnitelmaa, mikä tarjoaa toteuttamiskelpoisen suunnitelman yhtiön ilmastotavoitteiden
saavuttamiseksi. Suunnitelma myös parantaa arvoketjuun liittyvien kasvihuonekaasupäästötietojen tarkkuutta
mahdollistaen scope 3 -päästöjen tarkemman mittauksen ja hallinnan sekä nettonollatavoitteiden luomisen
uusimpiin tiedepohjaisiin ohjeisiin perustuen.
Tietoevryä ei ole suljettu EU:n Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle. Tietoevry ei kirjannut
siirtymäsuunnitelmaan liittyviä merkittäviä toiminta- tai pääomamenoja vuonna 2024.
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (ESRS 2 SBM-3)
Tietoevry on kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissaan tunnistanut energian, ilmastonmuutoksen hillinnän ja
ilmastonmuutokseen sopeutumisen olennaisiksi aiheiksi, jotka kuvaavat tosiasiallisia kielteisiä vaikutuksia, riskejä
ja mahdollisuuksia.
Energia tunnistettiin tosiasialliseksi kielteiseksi vaikutukseksi ja riskiksi sekä fyysisestä näkökulmasta että
siirtymänäkökulmasta. Arvioidessaan ilmastoon liittyviä vaaroja Tietoevry on huomioinut akuutit ja krooniset
fyysiset riskit ja analysoinut eri skenaarioita INFORM-riskiarviointimallin perusteella. INFORM-riskiarviointimalli on
globaali työkalu, jolla mitataan katastrofi- ja kriisitilanteiden riskejä analysoimalla vaaroja, haavoittuvuuksia ja
sopeutumiskykyä, ja sen tuloksia käytetään näyttöön perustuvassa riskien pienentämiseen tähtäävässä
päätöksenteossa. Tietoevryn fyysisiä riskejä ovat äärimmäisten sääolosuhteiden aiheuttamat sähkökatkot ja
tuotannon keskeytykset, kun taas siirtymäriskeihin lukeutuu uusiutuvan energian kustannusten kasvu kysynnän
mahdollisesti ylittäessä tarjonnan seuraavien viiden vuoden aikana. Siirtymäriskit arvioitiin TCFD:n ilmastoon
liittyvien siirtymätapahtumien luokituksen ja huolellisen skenaarioanalyysin perusteella. TCFD on kehys, joka
tarjoaa organisaatioille ohjeita ilmastoon liittyvien taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien esittämiseen,
mahdollistaen sidosryhmien tekemän tietoon perustuvan päätöksenteon. Energian hintavaihteluihin, sääntelyn
muutoksiin ja hiilen hinnoitteluun liittyvät taloudelliset riskit voivat aiheuttaa haasteita ilmastosiirtymän
etenemiselle. Tietoevryn liiketoiminnan luonteen vuoksi yhtiön ilmastoon liittyvien fyysisten ja siirtymäriskien
vastuun on kuitenkin arvioitu olevan vähäinen, joten yhtiön toiminnan on katsottu kestävän ilmastonmuutokseen
liittyviä lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia. Tietoevry huomioi lyhyen (0–2 vuotta), keskipitkän (2–
7 vuotta) ja pitkän aikavälin (7–30 vuotta) taloudelliset ja strategiset aikahorisontit arvioidessaan TCFD:n
raportointiin sisältyviä ilmastoon liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia. Aikahorisontteja määritellessään Tietoevry on
huomioinut seikkoja, kuten omaisuutensa hyödyllisen taloudellisen käyttöiän sekä ilmastonmuutoksen
vaikutusten ja hillitsemistoimien suhteellisen pitkän horisontin.
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen tunnistettiin Tietoevryn olennaiseksi mahdollisuudeksi. Tämä johtuu siitä,
että yhtiö on hyvin asemoitunut kehittämään ja laajentamaan tuotteita ja palveluita niin, että ne tukevat asiakkaita
tällä osa-alueella ja auttavat myös muita toimialoja sopeutumaan ilmastonmuutokseen.
Tietoevry on arvioinut toimintaansa tunnistaakseen mahdollisia tulevia kasvihuonekaasupäästöjen lähteitä.
Jotkin nousevista teknologioista, joiden käyttöä selvitetään osana Tietoevryn strategiaa – kuten tekoäly – ovat
energiaintensiivisiä, ja niistä voi aiheutua energiatehokkuuteen ja kasvihuonekaasupäästöjen mahdolliseen
lisääntymiseen liittyviä riskejä.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet (E1-2)
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät perusperiaatteet on määritelty Tietoevryn
toimittajia koskevissa eettisissä periaatteissa sekä yhtiön eettisissä periaatteissa. Lisäksi yhtiö on määritellyt
sitoumuksensa sekä kuvannut ympäristö- ja ilmastotyönsä perustan ympäristöpolitiikassaan, joka on asetettu
julkisesti saataville. Ympäristöpolitiikalla varmistetaan, että Tietoevryn toiminta vastaa keskeisiä globaaleja
kehyksiä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien (YK) Global Compact -aloitetta, YK:n kestävän kehityksen
tavoitteita, ISO 14001 -standardin mukaista ympäristöjärjestelmää sekä Science Based Targets -aloitetta. Lisäksi
ohjeistus tarjoaa jäsennellyn lähestymistavan ympäristöaloitteiden toteuttamiseen ja seurantaan.
Ympäristöpolitiikka sisältää ohjeita, joilla hallitaan ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyviä
olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Politiikan tärkeimpiä tavoitteita ovat varmistaa sovellettavien
ympäristölakien ja -määräysten noudattaminen, ehkäistä ympäristön pilaantumista, edistää ympäristötietoisuutta
sekä myötävaikuttaa yhteiskuntien ja yritysten kestävyyteen yhteistyössä asianomaisten sidosryhmien kanssa.
Asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ympäristöpolitiikassa esitetään periaatteita, joiden avulla käsitellään
energia-asioita sekä ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista. Periaatteisiin kuuluu johdon
sitoutuminen, parempi prosesseihin perustuva toiminta, ympäristönsuojelu, aktiivinen vuorovaikutus sekä
pyrkimys jatkuvaan parantamiseen. Lisäksi politiikassa kuvataan periaatteet, jotka muodostavat perustan yhtiön
ilmastotoimille, uusiutuvan energian käytölle, energiatehokkuudelle, kiertokulkuisuudelle ja toimenpiteille, joilla
kasvatetaan yhtiön myönteisiä vaikutuksia.
Ympäristöpolitiikka tarkistetaan vuosittain, ja tarkistuksessa arvioidaan sidosryhmien etuja vertailuarvioinneilla,
sidosryhmähaastatteluilla sekä aktiivisella vuoropuhelulla asiantuntijoiden kanssa. Politiikka koskee Tietoevryn
kaikkia konserniyhtiöitä ja työsuhteisia työntekijöitä kaikkialla maailmassa sekä Tietoevryn määräysvallassa
olevia yhtiöitä. Ympäristöpolitiikan sisältö tuodaan Tietoevryn kaikkien työsuhteisten työntekijöiden saataville
72

pakollisella verkkokoulutusmoduulilla Tietoevry Essentials -ympäristössä. Ympäristöpolitiikan noudattamisesta
vastaa vastuullisuusjohtaja.
Toimet
Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit (E1-3)
Tietoevryn tärkeimpiä hiilestä irtautumisen keinoja ovat uusiutuvan energian käyttö, energia- ja
materiaalitehokkuus, konsolidointi- ja optimointitoimet sekä toimittajien osallistaminen. Näiden keinojen avulla
Tietoevry on saanut ajan myötä aikaan päästövähennyksiä ja myötävaikuttanut ilmastonmuutoksen hillintään.
Yksi Tietoevryn vuoden 2024 tärkeimmistä toimista oli vuonna 2021 aloitetun pohjoismaisten konesalikeskusten
konsolidointihankkeen jatkaminen. Modernin teknologian ja infrastruktuurin käyttö tarjoaa hyötyjä muun muassa
energiatehokkuuden suhteen. Tietoevry näkee mahdollisuuksia toimintojen konsolidoinnissa tiettyihin lähekkäin
sijaitseviin konesalikeskuksiin, jotka tarjoavat erinomaisen energiatehokkuuden ja pienen hiilijalanjäljen ja joissa
toteutetaan kiertotalouskäytäntöjä. Konesalikeskusten sijainnilla on myös merkitystä tuotetun energian
kiertokulkuisuuden mahdollistamisessa. Esimerkiksi joissakin kohteissa on käytössä teknologiaa, jolla
konesalikeskusten tuottama energia voidaan syöttää lähialueen kaukolämpöverkostoihin, jotka lämmittävät
kotitalouksia. Konesalikeskusten konsolidointihanke on edennyt suunnitellusti, ja sen odotetaan jatkuvan
vuoteen 2026.
Vähentääkseen kasvihuonekaasupäästöjä entisestään Tietoevry jatkoi uusiutuvan sähkön käyttämistä kaikissa
konesalikeskuksissaan ja useimmissa toimistoissaan ja on sitoutunut toimimaan näin myös vuonna 2025. Vuonna
2024 Tietoevry kasvatti uusiutuvan energian käyttöä pienemmissä toimistotiloissaan Euroopassa, mikä oli
merkittävin scope 2 -kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen vaikuttanut tekijä.
Parantaakseen toimistotilojensa energiatehokkuutta kaikkialla maailmassa vuoden 2024 aikana Tietoevry jatkoi
toimistotilojen optimointia, suoritti energiatarkastuksia, uusi sähkölaitteita ja jakoi työntekijöille
energiansäästövinkkejä. Kun mahdollista, yhtiö kannusti tekemään taloautomaatiojärjestelmiin muutoksia, joilla
toimistotilojen valaistusta optimoidaan tilojen käytön mukaan. Vuonna 2024 Tietoevryn Riikan-toiminnot
siirrettiin uusiin energiatehokkaisiin ja BREEAM-sertifioituihin toimistotiloihin, jotka kuuluvat energialuokkaan A.
Tietoevry jatkaa siirtymistä kohti energiatehokkaampia toimistotiloja myös vuonna 2025.
Tietoevryn ympäristötavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi kaikkiin toimistotiloihin ja konesalikeskuksiin
sovelletaan yhtiön globaalia ympäristöjärjestelmää, joka on ISO 14001 -sertifioitu ja vuosittain ulkopuolisen tahon
auditoima. Ympäristöjärjestelmän toteutusta ja jatkuvaa kehitystä koordinoi ja tukee Global Environmental Team,
joka koostuu eri toimintamaiden Environmental Managereista ja jota johtaa Global Environmental Lead. Yhtiön
ympäristöpolitiikassa kuvattujen periaatteiden toteutuksesta sekä niihin liittyvistä prosesseista ja toimista
vastaavat viisi erikoistunutta liiketoiminta-aluetta.
Tietoevryn liiketoimintaan liittyvän matkustamisen päästöt ovat kasvaneet tasaisesti pandemian jälkeen. Yhtiö on
tunnistanut tarpeen toteuttaa hybridityökäytäntöjä ja vahvistaa Tietoevryn matkustusohjeen noudattamista.
Matkustusohjeessa suositellaan ympäristöystävällisten vaihtoehtojen, kuten junamatkojen, valitsemista
lentämisen sijaan. Vuonna 2024 Tietoevry toteutti koko yhtiön laajuisen työmatkakyselyn parantaakseen
tietoisuutta työmatkatottumuksista ja kehitysmahdollisuuksista sekä tukeakseen scope 3
‑kasvihuonekaasupäästöjen laskentaa.
Suurin osa Tietoevryn scope 3 ‑päästöistä on peräisin ostetuista tavaroista ja palveluista sekä
tuotantohyödykkeistä. Tämän osa-alueen päästöjä pienennetään huolehtimalla siitä, että toimittajat ovat
sitoutuneet kasvihuonekaasujen vähentämiseen SBT:n mukaisesti, noudattavat Tietoevryn toimittajia koskevia
eettisiä periaatteita, sekä pitämällä suoraan yhteyttä suurimpiin toimittajiin. Muita vastuulliseen hankintaan ja
materiaalitehokkuuteen liittyviä toimia on kuvattu luvussa E5-2.
Tietoevrylle ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja ilmastokestävyysratkaisut ovat alue, joka tarjoaa myös
potentiaalisia liiketoimintamahdollisuuksia. Koska Tietoevryllä on pilvipohjaisiin ratkaisuihin ja analytiikkaan
liittyvää osaamista, yhtiö voi kehittää yhdessä kumppaniensa ja asiakkaidensa kanssa ratkaisuja, joilla edistetään
ilmastonmuutokseen sopeutumista ja ilmastokestävyyttä.
Tietoevry toimii alalla, joka kehittyy nopeasti ja jolla on mahdollisuus edistää hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.
IT-alalla käytetään kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseen pääsääntöisesti erilaisia strategioita, joissa
hyödynnetään pilvilaskentaa, tekoälyä ja automaatiota. Yhtiön panostaa tuotekehitysinvestoinneissaan
uusimpiin teknologioihin varmistaakseen ketteryytensä, kilpailukykynsä ja kyvyn vastata globaalien markkinoiden
vaatimuksiin.
Tietoevryn olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia koskeva toimintasuunnitelma ei vaatinut merkittäviä
toimintamenoja tai pääomamenoja tilikaudella 2024. Tietoevry ei pysty määrittämään kasvihuonekaasupäästöjen
saavutettuja ja odotettuja vähennyksiä yksittäisten toimen mukaan. Tietoevryn kyky toteuttaa toimia riippuu
resurssien saatavuudesta ja kohdentamisesta, mutta koska tämä on arkaluontoista strategista tietoa, yhtiö ei
ilmoita tämän riippuvuuden laajuutta.
73

Mittarit ja tavoitteet
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet (E1-4)

Olennainen aihe | Tavoitteeseen liittyvän IRO:n tyyppi | Tavoite | Tulos, 2024 | Tulos, 2023 | Tulos, 2022
Ilmastonmuutoksen hillitseminen, sopeutuminen ja energia | Tosiasiallinen kielteinen, riski ja mahdollisuus | SBT: 90 %:n vähennys absoluuttisissa kasvihuonekaasupäästöissä (scope 1 ja 2) vuoteen 2026 mennessä | 87 % | 84 % | 70 %
Ilmastonmuutoksen hillitseminen, sopeutuminen ja energia | Tosiasiallinen kielteinen, riski ja mahdollisuus | SBT: 100 % omiin toimistoihin ja konesalikeskuksiin ostettavasta sähköstä on uusiutuvaa vuoteen 2026 mennessä | 99 % | 99 % | 95 %
Ilmastonmuutoksen hillitseminen, sopeutuminen ja energia | Tosiasiallinen kielteinen, riski ja mahdollisuus | SBT: Vähentää liikematkapäästöjä 47 % per FTE vuoteen 2030 mennessä | 73 % | 79 % | 83 %
Ilmastonmuutoksen hillitseminen, sopeutuminen ja energia | Tosiasiallinen kielteinen, riski ja mahdollisuus | SBT: 70 %:lla toimittajista on SBT- tavoitteita vuoteen 2026 mennessä | 46 % | 29 % | 27 %
Ilmastonmuutoksen hillitseminen, energia | Tosiasiallinen kielteinen, riski ja mahdollisuus | Kaikki työsuhteiset työntekijät (100%) ovat suorittaneet vuosittaisen ympäristökoulutuksen verkossa (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 97 % | N/A | N/A

Tietoevry on hyödyntänyt tavoitteidensa asettamisessa skenaarioanalyysia sekä yhteydenpitoa sisäisiin ja
ulkoisiin sidosryhmiin. Työsuhteiset työntekijät ja johtajat ovat tarjonneet asiantuntemustaan sisäisten kyselyiden
ja työpajojen kautta, jolloin varmistetaan tavoitteiden oleellisuus ja toteuttamiskelpoisuus konsernin toimintojen
näkökulmasta. Ulkoisten sidosryhmien edut on huomioitu vertailuarvioinneilla, lainsäädännöllisillä tarkasteluilla
sekä markkinoiden arvioinnilla. Kaikki ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet
ovat yhdenmukaiset Tietoevryn ympäristöpolitiikan kanssa. Ympäristöpolitiikassa kuvataan yhtiön sitoutuminen
siihen, että ympäristötehokkuus integroidaan osaksi sen kaikkia toimintoja.
Tietoevryn kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteet on hyväksytty Science Based Targets -aloitteen puitteissa.
Scope 1- ja scope 2 ‑vähennystavoitteet kattavat kaikki Tietoevry-konserniin kuuluvat tahot. Tavoitteet tukevat
Tietoevryn olennaisia vaikutuksia ja riskejä, jotka liittyvät uusiutuvan energian käyttöönottoon ja
ilmastonmuutoksen hillintään, vähentämällä oman toiminnan kasvihuonekaasupäästöjä. Scope 1- ja scope 2
‑päästöihin liittyviin tavoitteisiin sisältyy absoluuttisten scope 1- ja 2 -kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen
yhteensä 90 %:lla vuoden 2020 perusarvosta 10,042 t sekä uusiutuvan sähkön osuuden nostaminen 100 %:iin
vuoden 2020 perusarvosta 80 %.
Tietoevryn hiilikirjanpitojärjestelmää valvotaan vuosittain ja merkittävien muutosten yhteydessä, jotta
varmistetaan sen täysi kattavuus. Sen laajuutta arvioidaan suhteessa konsernin toimipaikkaluetteloon, ja
järjestelmään tehdään muutoksia tarvittaessa. Jos järjestelmään tehdään merkittäviä muutoksia, esimerkiksi
konesalikeskusten konsolidointiohjelman yhteydessä, tällöin perusvuoden tiedot tarkistetaan ja arvioidaan.
Kasvihuonekaasujalanjäljen laskentaan liittyvät päästökertoimet päivitetään vuosittain hiilijalanjäljen
raportointijärjestelmään.
Kaksi Tietoevryn SBT-tavoitteista liittyvät scope 3 ‑päästöihin. Näihin tavoitteisiin sisältyy liiketoimintaan liittyvän
matkustamisen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 47 %:lla verrattuna perusarvoon 928 kgCO2e/FTE
sekä Science Based Targets -tavoitteita käyttöön ottaneiden toimittajien osuuden nostaminen 70 %:iin mitattuna
ostetuista tavaroista ja palveluista aiheutuvilla päästöillä. Tämän tavoitteen perusarvo on 27 % vuodelta 2022.
Vuonna 2024 toimittajien Science Based Target (SBT) -tavoitteita sekä ostettujen tavaroiden ja palveluiden
scope 3 ‑päästöjä koskevaan raportointiin eivät sisältyneet Avega, Bekk, EVRY India eivätkä Brasilian, Bulgarian
Saksan, Puolan ja Ukrainan Infopulse-yksiköt. Ne jätettiin pois, sillä niitä ei ole täysin integroitu Tietoevryn
toimintaan ja niissä noudatetaan erilaista menojen luokittelua. Näiden tahojen pois jättämisen arvioitu vaikutus
toimittajien SBT-tavoitteita ja päästöjä koskevaan yleiseen raportointiin on alle 3 % kokonaispäästöistä.
Tietoevryn liiketoimintaan liittyvän matkustamisen vähennystavoite määritettiin vuoden 2019 tietojen
perusteella. Tuolloin liikematkustamisen päästöt muodostivat 8 % scope 3 ‑päästöistä. Pandemian aikana nämä
päästöt vähenivät merkittävästi, ja vuonna 2024 ne muodostivat 4% Tietoevryn scope 3 ‑päästöistä. Vuodesta
2022 lähtien Tietoevryn liiketoimintaan liittyvän matkustamisen päästöt ovat kasvaneet hitaasti.
Lisätäkseen tietoisuutta yhtiön energiaan ja ilmastoon liittyvistä sitoumuksista Tietoevry on asettanut myös
tavoitteen, jonka mukaan kaikkien työsuhteisten työntekijöiden tulee suorittaa vuosittain pakollinen
ympäristökestävyyttä käsittelevä koulutus. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen on tunnistettu myös
mahdollisuudeksi, ja yhtiön tavoitteet tukevat tähän tähtääviä toimia. Tavoite, jolla pyritään 100 %:n
suoritusasteeseen ympäristöasioita käsittelevässä vuosittaisessa verkkokoulutuksessa, koskee kaikkia
Tietoevry-konserniin kuuluvia tahoja lukuun ottamatta Bekk-tytäryhtiötä, joka toimii kaikilta osin portfolioyhtiönä.
Tietoevry onnistui vähentämään scope 1- ja scope 2 ‑kasvihuonekaasupäästöjä 87 %. Tämä tulos on yhtiön
kunnianhimoisten ympäristötavoitteiden mukainen. Uusiutuvan sähkön osuus Tietoevryn toimistotilojen ja omien
konesalikeskusten sähkönkulutuksesta pysyi johdonmukaisesti korkealla 99 %:n tasolla vuoden 2024 aikana.
74

Liiketoimintaan liittyvän matkustamisen päästöissä kirjattiin 73 %:n vähennys (kgCO2e/FTE) perusarvoon
nähden, mikä heijastaa Tietoevryn jatkuvia pyrkimyksiä minimoida matkustamiseen liittyvät
ympäristövaikutuksensa. Luku on kuitenkin laskenut edellisvuodesta, mikä tarkoittaa, että matkustamiseen
liittyvät päästöt ovat hieman kasvaneet. Myös toimittajien osallistamisessa nähtiin edistystä, ja vuoden 2024
loppuun mennessä 46 % toimittajista oli asettanut Science Based Targets (SBT) -tavoitteita. Tämä merkittävä
parannus edellisvuoteen nähden korostaa Tietoevryn sitoutumista kestävien käytäntöjen edistämiseen
arvoketjussaan. Ympäristökoulutuksen osalta Tietoevry pääsi vuonna 2024 lähelle 100 %:n vuositavoitettaan
yltäen korkeaan 97 %:n suoritusasteeseen.
Päästövähennystavoitteiden ja uusiutuvan sähkön käyttöä koskevien tavoitteiden tukemana Tietoevry pyrkii
saavuttamaan nettonollatason omassa toiminnassaan (scope 1 ja 2) vuoteen 2026 mennessä. Tietoevry ei ole
asettanut absoluuttisia kasvihuonekaasupäästöjä koskevia pitkän aikavälin vähennystavoitteita, sillä yhtiön
täyden laajuuden nettonollatavoitteen kehitys on käynnissä. Vuonna 2024 Tietoevry sitoutui asettamaan koko
arvoketjussa nettonollatavoitteen.
Tavoitteiden mittaamista eivät ole validoineet ulkopuoliset tahot varmentajia lukuun ottamatta, eikä välietappeja
tai -tavoitteita ole asetettu. Tietoevry ei pystynyt erittelemään odotettujen hiilestä irtautumisen keinojen
vaikutuksia kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteisiin.
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä (E1-5)

Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 2024
Raakaöljystä ja öljytuotteista peräisin olevan polttoaineen kulutus (MWh) | 608
Ostetun tai hankitun fossiilisista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus (MWh) | 8 076
Fossiilisen energian kokonaiskulutus (MWh) | 8 684
Fossiilisten energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta (%) | 10 %
Ydinvoimaan perustuvista lähteistä peräisin olevan energian kulutus (MWh) | 10 930
Ydinvoimaan perustuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta (%) | 13 %
Uusiutuvista lähteistä, mukaan lukien biomassa (sekä biologista alkuperää oleva teollisuus- ja yhdyskuntajäte, biokaasu, uusiutuva vety jne.), peräisin olevan polttoaineen kulutus (Mwh) | 2
Ostetun tai hankitun uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus (MWh) | 63 930
Uusiutuvan energian kokonaiskulutus (MWh) | 63 932
Uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta (%) | 77 %
Energian kokonaiskulutus (MWh) | 83 546

Oman toiminnan energiankulutus (scope 1 ja 2) laski edellisvuodesta 16 % ja oli 83 546 MWh (99 932 MWH).
Kehitys on ensisijaisesti seurausta yhtiön konesalikeskusten konsolidointiohjelmasta ja toiminnan siirtämisestä
nykyaikaista teknologiaa hyödyntäviin, lähekkäin sijaitseviin laitoksiin.
75

Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt (E1-6)

Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | Takautuva | Välitavoitteet ja tavoitevuodet
2020 | 2024 | 2023 | Muutos, % | 2026
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt |
Kasvihuonekaasujen scope 1 -bruttopäästöt (tCO 2-ekv.) | 143 | 158 | 195 | -19 | 14
Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus (%) | 0 | 0 | 0 |  |
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt |
Kasvihuonekaasujen sijaintiperusteiset scope 2 -bruttopäästöt (tCO 2 -ekv.) | 12 372 | 6 937 | 7 877 | -12 |
Kasvihuonekaasujen markkinaperusteiset scope 2 -bruttopäästöt (tCO 2 -ekv.) | 9 899 | 1 157 | 1 406 | -18 | 990
Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen epäsuorat (scope 3) kokonaisbruttopäästöt (tCO 2 -ekv.) |  | 163 204 | 205 417 | -21 |
Ostetut tavarat ja palvelut |  | 134 696 | 189 227 | -29 |
Tuotantohyödykkeet 1 |  | 9 235 | 0 | 100 |
Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat (jotka eivät sisälly scope 1- tai scope 2 -päästöihin) |  | 3 005 | 3 131 | -4 |
Toiminnassa muodostuva jäte |  | 64 | 97 | -34 |
Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen |  | 5 852 | 4 639 | 26 |
Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne |  | 6 148 | 4 380 | 40 |
Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät |  | 397 | 59 | > 100 |
Myytyjen tuotteiden käyttö |  | 3 807 | 3 884 | -2 |
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt |  |  |  |  |
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset) (tCO 2 -ekv.) |  | 170 299 | 213 489 | -20 |
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset) (tCO 2 -ekv.) |  | 164 519 | 207 018 | -21 |

1 Tuotantohyödykkeiden vertailuvuoden arvo sisältyy ostettuihin tavaroihin ja palveluihin.
76

Kasvihuonekaasuintensiteetti suhteessa liikevaihtoon | 2024 | 2023 | Muutos, %
Kasvihuonekaasujen (sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt suhteessa liikevaihtoon (tCO 2 -ekv. / milj. euroa) | 61 | 75 | -19
Kasvihuonekaasujen (markkinaperusteiset) kokonaispäästöt suhteessa liikevaihtoon (tCO 2 -ekv. / milj. euroa) | 59 | 73 | -19

Kasvihuonekaasuintensiteetin laskennassa käytetty liikevaihto perustuu konsernituloslaskelmassa esitettyyn
konsernin liikevaihtoon.
Tietoevry käytti GHG Protocol -standardia vuoden 2024 päästöjen raportoinnissa. Tietoevryn scope 1- ja scope 2
-raportoinnin rajaus kattaa kaikki Tietoevry-konsernin yhtiöt ja alihankkijat. Päästöt on ilmoitettu
hiilidioksidiekvivalenttiarvoina (CO 2 e). Sähkön päästökertoimet perustuvat kansallisten sähköntuotantomuotojen
jakaumaan (vuositilastot), jotka on saatu kansainvälisen energiajärjestön tilastoista (IEA:n vuoden 2024 tilastot).
Polttoainetyyppien päästökertoimet perustuvat IEA:n menetelmäkehyksen oletuksiin. Kaukolämpöä ja
kaukojäähdytystä koskevat kertoimet perustuvat joko todellisiin (paikallisiin) tuotantomuotojen jakauman
tietoihin tai IEA:n tilastojen keskimääräisiin tietoihin. Markkinaperusteisten scope 2 -päästöjen laskelmat
määräytyvät ostettujen alkuperätakuiden / uusiutuvan energian sertifikaattien mukaan. Alkuperätakuita tai
uusiutuvan energian sertifikaatteja ostettaessa toimittaja vahvistaa, että sähkö on tuotettu yksinomaan
uusiutuvilla lähteillä, joiden päästökerroin on 0 g CO 2 e/kWh. Sertifikaattien ulkopuolisen sähkön päästökerroin
perustuu kuitenkin sähköntuotantoon, joka jää jäljelle kaikkien uusiutuvan energian alkuperätakuiden tai
uusiutuvan energian sertifikaattien myymisen jälkeen. Vuoden 2024 aikana Tietoevry osti yhdistettyjä (45 %) ja
erillisiä (29 %) energian alkuperätodistuksia (Energy Attribute Certificate, EAC) – energian alkuperätakuita ja
uusiutuvan energian sertifikaatteja – jotka kattoivat kaikkiaan 73 % scope 2 -päästöistä.
Eurooppalaisiin jäännösjakaumiin sovellettavat päästökertoimet on saatu alkuperätakuita myöntävien elinten
organisaatiolta Association of Issuing Bodies (AIB) 2024 ja sen julkaisusta European Residual Mixes 2024. EU:n
ulkopuolisten maiden kohdalla sovelletaan IEA:n maakohtaisia päästökertoimia. Ostetut uusiutuvat kaukolämpö-
ja kaukojäähdytystuotteet lasketaan päästöttömiksi scope 2 -päästöjä koskevan markkinaperusteisen
menetelmän mukaan. Scope 1- ja scope 2 -kasvihuonekaasupäästölaskelmien perusvuosi on 2020.
Liiketoimintaan liittyvän matkustamisen scope 3 -kasvihuonekaasupäästölaskelmien perusvuosi on 2019.
Raportissa metrisen tonnin/UK-tonnin, joka vastaa 1 000 kilogrammaa, yksikkö ilmoitetaan ainoastaan tonnina.
Olennaiset scope 3 -luokat ja niihin liittyvät menetelmät on esitetty alla. Tietoevryn kannalta epäolennaisiksi
katsotut luokat ovat myytyjen tuotteiden jalostus, tuotantoketjun loppupään vuokratut omaisuuserät, franchising
ja investoinnit. Muut luokat on sisällytetty johonkin esitettyyn luokkaan. Esimerkiksi tuotantoketjun alkupään
kuljetukset ja jakelu sekä kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä sisältyvät ostettujen tavaroiden ja palveluiden
luokkaan. Tietoevry-konsernin ja sen arvoketjun määrittelyssä ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia
kasvihuonekaasupäästöjen raportoinnin suhteen.
• Ostetut tavarat ja palvelut sekä tuotantohyödykkeet: Tietoevryn yhtiötason menotietojen perusteella on
tunnistettu ostosluokat ja kasvihuonekaasupäästöt. Laskelmissa käytetyt päästökertoimet ovat peräisin
Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto EPA:lta (2020). Ne perustuvat panos–tuotos-malliin, jossa
rahamäärät linkittyvät talouden eri toimialojen kasvihuonekaasupäästöihin. Päästökertoimet käsittävät
kaikki kasvihuonekaasupäästöt, ja ne esitetään hiilidioksidiekvivalenttiarvoina. Käytettyjen kerrointen
lämmityspotentiaali (GWP) on 100 vuoden GWP, ja tiedot ovat peräisin hallitustenvälisen
ilmastonmuutospaneelin (IPCC) kuudennesta arviointiraportista. Luokkiin eivät sisälly Avega, Bekk, EVRY
India eivätkä Brasilian, Bulgarian, Saksan, Puolan ja Ukrainan Infopulse-yksiköt. Tietoevry raportoi ostetut
tavarat ja palvelut sekä tuotantohyödykkeet erillisinä luokkina vuonna 2024. Aiemmin kummankin luokan
tiedot raportoitiin yhdessä ostetut tavarat ja palvelut -luokassa. Näiden luokkien päästöjen laskentaan
käytetyt menotiedot eivät ole suoraan vertailukelpoiset taloudellisen raportoinnin tietojen kanssa.
• Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat: Polttoaineeseen ja energiaan liittyvien toimintojen tiedot
lasketaan GHG Protocol -standardin mukaisesti huomioiden scope 1- (suorat) ja scope 2 (epäsuorat)
‑päästöt. Scope 1 -päästöt lasketaan keräämällä polttoaineenkulutustiedot yhtiön omistamista lähteistä ja
soveltamalla niihin asianmukaisia päästökertoimia. Scope 2 -päästöt on johdettu ostetun sähkön, höyryn,
lämmön ja jäähdytyksen kulutuksesta joko sijainti- tai markkinaperusteisten päästökertoimien avulla.
Lisäksi polttoaineeseen ja energiaan liittyvät scope 3 (luokka 3) -päästöt on laskettu huomioiden
arvoketjun alkupään toiminta mukaan luettuina polttoaineiden hankinta, tuotanto ja kuljetus sekä siirto- ja
jakeluhävikki. Näiden arvoketjun alkupään toimintojen päästökertoimet on saatu kansainvälisen
energiajärjestön (IEA) vuoden 2024 tietokannasta, ja kokonaispäästöt on määritetty kertomalla
asianomaisen toiminnan scope 1- ja scope 2 -tiedot niitä vastaavilla päästökertoimilla.
• Toiminnassa muodostuva jäte: Toimintaa koskevat tiedot saadaan jätteenkäsittelypalveluiden
toimittajalta tai kiinteistöpäälliköltä. Laskennassa on käytetty jätelajikohtaisia ja käsittelykohtaisia
päästökertoimia. Kierrätettäviin jätejakeisiin sisältyy vain pieni kuljetuskomponentti (jätteenkeruu).
Päästökertoimien lähde on DEFRA, 2024. Tähän luokkaan eivät sisälly Avega eivätkä Brasilian, Bulgarian,
Saksan ja Puolan Infopulse-yksiköt.
• Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen: Päästökertoimet kuvaavat kgCO 2 e-päästöjä
liikennemuotokohtaisia liikenne- tai henkilöliikennekilometrejä kohden. Liiketoimintaan liittyvän
lentomatkustamisen päästöt ovat Tietoevryn matkatoimiston raportoimia. Kilometrikorvaukset
(henkilöauto) lasketaan käyttäen kilometrikorvauksiin sovellettavaa päästökerrointa (DEFRA 2024).
Tähän luokkaan eivät sisälly Avega tai Bekk.
• Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne: Työmatkaliikenteeseen liittyvät päästöt perustuvat
varsinaiseen työmatkaliikenteeseen sekä kotoa käsin työskentelyyn. Kotitoimistolla työskentelyn päästöt
lasketaan kokoaikaisten työsuhteisten työntekijöiden, päivittäisten työtuntien ja kotitoimistolla vietettyjen
77

työpäivien määrän perusteella. Lopputulos kerrotaan arviolla, jossa huomioidaan keskimääräinen kotoa
käsin työskentelyyn tarvittava valaistus (10 W) ja sähköenergia (140 W). Tämä tulos jaetaan 1000:lla,
jolloin saadaan kotitoimiston sähkönkulutuksen kWh-arvo. Tämä muunnetaan tCO 2 e-arvoksi käyttäen
maakohtaisia päästökertoimia. Laskennassa käytettävät päästökertoimet ovat peräisin kansainvälisen
energiajärjestön (IEA) vuoden 2024 tiedoista kotoa käsin työskentelyn osalta, kun taas liikennemuotojen
osalta käytetään DEFRA:n vuoden 2024 tietoja tai paikallisia päästökertoimia. Päästöjä käsitellään
elinkaaripäästöjen näkökulmasta, ja käytettyjen kerrointen lämmityspotentiaali (GWP) on 100 vuoden
GWP. Tiedot on saatu IPCC:n kuudennesta (IEA:n kertoimet) ja kuudennesta (DEFRAn kertoimet)
arviointiraportista.
• Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät: Ulkoistettujen konesalikeskusten markkinaperusteiset
scope 1- ja scope 2 -päästöt. Laskennassa käytettävät scope 1 -päästökertoimet ovat peräisin DEFRAn
vuoden 2024 tiedoista, kun taas scope 2 -päästökertoimet on saatu AIB:n vuoden 2024 tiedoista ja
vuoden 2024 eurooppalaisista jäännösjakaumista. Päästöjä käsitellään elinkaaripäästöjen näkökulmasta,
ja käytettyjen kerrointen lämmityspotentiaali (GWP) on 100 vuoden GWP. Tiedot on saatu IPCC:n
kuudennesta (IEA:n kertoimet) ja kuudennesta (DEFRAn kertoimet) arviointiraportista.
• Myytyjen tuotteiden käyttö: Myytyjen tuotteiden energiankulutuksen laskenta perustuu tuotteiden
maakohtaisiin myyntitietoihin. Tuotteet on ryhmitelty laajempiin luokkiin. Jokaiselle luokalle määritetään
tuotteen arvioitu käyttöikä sekä keskimääräinen vuotuinen energiankulutus kilowattituntiarvona (kWh).
Useista luotettavista lähteistä saatujen tietojen perusteella arvioidaan tuotteen energiantarve
käyttötuntia kohden, päivittäinen toiminta-aika ja käyttöikä. Keskimääräinen päivittäinen energiankulutus
lasketaan kertomalla energiantarve arvioidulla päivittäisellä toiminta-ajalla. Kun päivittäinen
energiankulutus kerrotaan käyttöpäivien määrällä, saadaan keskimääräisen vuotuisen
energiankulutuksen kWh-arvo. Kokonaisenergiankulutus lasketaan kertomalla vuotuinen
energiankulutuksen kWh-arvo tuotteen arvioidulla käyttöiällä (vuosimäärä) ja myytyjen yksiköiden
määrällä. Tällä menetelmällä saadaan määritettyä kattava arvio myytyjen tuotteiden energiavaikutuksesta
niiden koko käyttöiän ajalta.
Arvoketjun päästöjen osuus, joka on laskettu käyttäen toimittajilta tai muilta arvoketjuun kuuluvilta kumppaneilta
saatuja ensisijaisia tietoja, on alle 5 %, ja jäljelle jäävä osuus perustuu arvioihin.
Ostetut tavarat ja palvelut -luokassa on aiemmin käytetty Defran vuoden 2014 menopohjaisia päästökertoimia.
Vuonna 2024 käytettiin tuoreempia EPA:n vuoden 2020 päästökertoimia. Tämä muutos vaikuttaa raportoituun
tulokseen luokittelun eroista ja matalammista kertoimista johtuen. Toimittajien scope 3 -päästötietojen
parantaminen on jatkuva prosessi, jonka tavoitteena on tuottaa tarkempaa dataa raportointia varten.
Tietoevry teetti työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikennettä koskevan globaalin kyselytutkimuksen vuoden
2024 syyskuussa. Sen tuloksia käytetään lähdetietoina työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenteeseen
liittyvien scope 3 -luokan kasvihuonekaasupäästöjen laskennassa. Kyselytutkimus oli ulkoisen palveluntarjoajan
toteuttama.
Tietoevry Tech Services on toteuttanut konesalikeskusten konsolidointia viime vuosina. Tämän kehityksen myötä
vuonna 2024 suljettiin joitakin konesalikeskuksia, joiden toiminnot siirrettiin modernia teknologiaa hyödyntäviin,
energiatehokkaampiin yhteiskäyttötiloihin. Pilviratkaisuihin siirtyminen jatkui myös vuonna 2024 vaikuttaen
energiankulutukseen.
Päästöhyvityksillä rahoitettavat kasvihuonekaasujen poistot ja kasvihuonekaasupäästöjen
hillintähankkeet (E1-7)
Kasvihuonekaasupäästöjen vähennyshankkeiden rahoittaminen korkealaatuisia päästöhyvityksiä ostamalla on
tunnustettu tapa edistää ilmastonmuutoksen hillintää. Korkealaatuisilla päästöhyvityksillä on olennainen merkitys,
sillä niillä varmistetaan, että rahoitetut hankkeet pystyvät aidosti vähentämään tai poistamaan
kasvihuonekaasupäästöjä tehokkaasti. Korkealaatuisissa päästöhyvityksissä on huomioitu muun muassa lisäisyys,
kestävyys, vuodot, ulkopuolinen menetelmien ja laskelmien todentaminen, sekä kestävyyden muihin osa-alueisiin
kohdistuvien vaikutusten arviointi.
Tietoevry hyvitti vapaaehtoisesti Norjan-toimintoihinsa liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä mitätöimällä
päästöhyvityksiä, joita vastaava arvo on 1 280 tCO2-ekv. Näistä hiilipäästöjä vähentävistä hyvityksistä 100 % ostettiin
Intiasta kahdesta Gold Standard -ohjelmahankkeesta. Gold Standard ‑ohjelmat katsotaan vastaavaksi mukautukseksi
Pariisin sopimuksen 6. artiklan mukaisesti. Hankkeiden pääasiallisena tarkoituksena on tuottaa sähköä kestävin
menetelmin aurinko- ja tuulivoimalla. Uusiutuvilla lähteillä tuotettu sähkö edistää ilmastonmuutoksen hillintää.
Kaikki hyvitykset myönnetään oletusarvoisesti vuosittaisen valvonta- ja todentamisprosessin jälkeen, ja 10 % kaikista
hyvityksistä kootaan puskuritilille. Jos hankkeissa ilmenee palautumista, menetykset katetaan mitätöimällä
puskuritililtä vastaava määrä hyvityksiä. Päästöhyvitykset on myönnetty noudattaen asianomaisen standardin
protokollia, ja niitä seurataan rekisterillä kaksinkertaisen laskennan tai kaksinkertaisen myymisen estämiseksi.
Mitätöityjen päästöhyvitysten sarjanumero on saatavilla. Näihin päästöhyvityksiin liittyviä mukautuksia ei ole
myönnetty. Päästöhyvityshankkeisiin, joihin Tietoevry investoi, sisältyy:
• Uusiutuvan energian hankkeita (tuulivoiman tuotanto) sisältäen jakelua Intian sähköverkossa
• Uusiutuvan energian hankkeita (aurinkoenergian tuotanto) valituissa Intian osavaltioissa
78

Tietoevry pyrkii saavuttamaan scope 1- ja scope 2 -päästöjen nettonollatason vuoteen 2026 mennessä. Tähän
sitoumukseen liittyen tarkoituksena on poistaa kasvihuonekaasujen jäännöspäästöt, joiden osuus on alle 10 %,
korkealaatuisella hiilenpoistolla. Vuonna 2024 ei ostettu poistohankkeisiin liittyviä hyvityksiä.
Sisäinen hiilen hinnoittelu (E1-8)
Tietoevryllä ei ole sisäistä hiilen hinnoittelua.
79

E5 - Resurssien käyttö ja kiertotalous
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista (ESRS 2 IRO-1)
Tietoevry on tunnistanut seuraavia taloudellisia mahdollisuuksia: yhtiö voi esimerkiksi tarjota
kiertotalouspalveluita, jotka auttavat yrityksiä siirtymään kiertotalousmalliin, tuottaa konsultointipalveluita, jotka
edistävät kiertokulkuisia IT-käytäntöjä, sekä avustaa IT-infrastruktuurin uudistamisessa ja optimoinnissa
edistäen näin resurssitehokkuutta. Muita mahdollisuuksia ovat kiertokulkuisuutta tukevien ohjelmistoratkaisujen
(kuten resurssienhallintajärjestelmien sekä tuotteiden elinkaaren seurantaan ja optimointiin tarkoitettujen
työkalujen) kehittäminen eri toimialoille sekä asiakkaiden tukeminen IT-laitteiden kunnostus- ja
jälleenmyyntiohjelmilla esimerkiksi kierrätyspalveluiden kautta.
Kiertotalouden mahdollisuudet nojaavat useisiin riippuvuuksiin, jotka linkittyvät toimintaperiaatteisiin ja
sääntelyyn, toimitusketjun suhteisiin ja yhteistyöhön, teknologiaan ja innovointiin sekä infrastruktuurin
kehitykseen. Kiertotaloudelle on myös esteitä, joihin lukeutuvat markkina- ja sääntelyhaasteet sekä taloudelliset
ja tekniset haasteet.
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet (E5-1)
Tietoevryn ympäristöpolitiikassa kuvataan yhtiön sitoutuminen ympäristöjalanjälkensä minimointiin, mihin
sisältyy kiertotalouskäytäntöjen toteuttaminen yhtiön toiminnassa. Tavoitteena on säästää luonnonvaroja ja
pienentää ympäristövaikutuksia, jotka liittyvät energian ja materiaalien käyttöön. Ympäristöpolitiikkaa esitellään
tarkemmin luvussa E1-2.
Yksi ympäristöpolitiikan tärkeimmistä periaatteista on ympäristön suojelu generatiivisen talouden ja
kiertotalouden kautta. Siinä kuvataan konsernin pyrkimys parantaa kiertotalouskäytäntöjä noudattamalla
Euroopan unionin jätehierarkiaa, jossa etusijalla on jätteen välttäminen ja vähentäminen. Tietoevry sitoutuu
luonnonvarojen suojeluun kestävällä ja harkitulla resurssien käytöllä, materiaalien uudelleenkäytöllä ja
kierrätyksellä sekä pitämällä materiaalit korkeinta mahdollista arvoa tarjoavassa käytössä niin pitkään kuin
mahdollista. ICT-alalla sähkö- ja elektroniikkaromun (SER) hallinta on olennainen painopistealue.
Ympäristöpolitiikassa kuvattuja periaatteita seurataan noudattaen samalla myös sovellettavia lakeja ja
määräyksiä, parhaita käytäntöjä sekä ympäristön suojelua, ihmisoikeuksia ja kiertotaloutta koskevia periaatteita.
Ympäristöpolitiikassaan Tietoevry sitoutuu huomioimaan ympäristönäkökohdat ja ympäristöjalanjäljen koko
elinkaaren ajalta tehdessään päätöksiä, jotka liittyvät esimerkiksi toimipaikkojen sijaintiin, energiantoimittajiin, IT-
omaisuuteen sekä muihin tuotteisiin ja palveluihin. Lisäksi Tietoevry määrittelee toimittajia koskevissa eettisissä
periaatteissa, että yhtiö odottaa toimittajiensa soveltavan suunnitteluun, valmistukseen, kuljetukseen,
kierrätykseen ja loppukäsittelyyn kiertotalouden periaatteita, kuten elinkaarikustannuksia ja elinkaariajattelua.
Koska Tietoevry ei valmista tuotteita, politiikassa ei nimenomaisesti käsitellä primaariraaka-aineiden käyttöä.
Tietoevryn ympäristöpolitiikassa yhtenä keskeisenä periaatteena on vahvistaa yhtiön myönteistä vaikutusta.
Tämä periaate ohjaa Tietoevryn toimintaa yhtiön hyödyntäessä resurssien käytön ja kiertotalouden tarjoamaa
mahdollisuutta. Tietoevry sitoutuu myönteiseen vaikutukseen arvioimalla ympäristökädenjäljen mukaisia toimia,
jotka liittyvät Tietoevryn asiakkailleen tarjoamiin tuotteisiin ja palveluihin. Yhtiö näkee teknologian
mahdollistajana ja kiihdyttäjänä, joka edistää yhteiskunnan kehitystä kohti kestävämpää ja
kiertotalouslähtöisempää tulevaisuutta.
Toimet
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit (E5-2)
Kiertotalouteen liittyvillä keskeisillä toimilla on erilaisia yhteyksiä arvoketjun alku- ja loppupäähän sekä omaan
toimintaan.
Teknologia-ala on erittäin riippuvainen laitteista, joissa käytetään olennaisella tavalla harvinaisia mineraaleja.
Tämän vuoksi Tietoevryllä on selvä vastuu olla tuhlaamatta luonnonvaroja ja myös huolehtia laitteiden
käsittelystä mahdollisimman vastuullisesti niiden käyttöiän jälkeen. Yhtiö on sitoutunut minimoimaan laitteiden
tuotannosta ja logistiikasta aiheutuvat kielteiset ympäristövaikutukset ja sosiaaliset vaikutukset.
Tietoevryn keskeiset kiertotalouskäytäntöjen parantamiseen tähtäävät toimet liittyvät vastuullisiin ja tehokkaisiin
hankintaprosesseihin. Yhtiön on siis tehtävä hankintapäätöksiä, jotka maksimoivat arvon ja minimoivat hukan.
Laitteiden järjestelmällinen uudelleenkäyttö ja kierrätys muodostavat tärkeän askelen kiertotalouskäytäntöjen
tukemisessa sekä Tietoevryn että sen asiakkaiden toiminnassa.
Vastuulliset hankintaprosessit ja vuorovaikutus käsittävät Tietoevryn globaalin toiminnan arvoketjun alku- ja
loppupää mukaan luettuina. Tietoevry on vastuussa noin 24 000 työsuhteisen työntekijän henkilökohtaiseen
80

käyttöön luovutetuista tietotekniikkalaitteista, kuten erilaisista tietokoneista ja mobiililaitteista. Lisäksi yhtiön
Customer Operations -tiimi tukee asiakkaiden loppukäyttäjiä kannettavien tietokoneiden, älypuhelimien ja
muiden laitteiden käytössä. Asiakaslaitteiden määrä on paljon suurempi kuin Tietoevryn omien laitteiden määrä.
Tietoevryn hankintatoiminto ostaa sekä työsuhteisille työntekijöille että yhtiön asiakkaille tarkoitetut laitteet, ja
sen vastuulla on varmistaa, että laitteet täyttävät asiakkaiden ja Tietoevryn ympäristövaatimukset. Tähän sisältyy
TCO-sertifiointi, eli IT-tuotteiden riippumaton kestävyyssertifiointi, tai laitteistotuotteiden osalta Energy Star -
sertifiointi. TCO-sertifiointi huomioi sekä sosiaaliset että ympäristövaikutukset koko elinkaaren ajalta. Kaikkien
Tietoevryn laitteistotoimittajien ja palveluntarjoajien on huolehdittava asianmukaisesta ISO 14001 -standardin
mukaisesta tai vastaavasta ympäristösertifioinnista. Tietoevry on säännöllisesti yhteydessä laitteistotoimittajiin
selvittääkseen niiden vastuullisuustoimintaa huomioiden myös niiden työvoiman työolot.
Ymmärtääkseen paremmin työsuhteisten työntekijöidensä tarpeita ja käyttötapoja Tietoevry kerää laitteita
koskevia tietoja – joihin sisältyy esimerkiksi ostopäivä, ostohinta ja tekniset tiedot – ja yhdistää ne
henkilöstöhallinnon tietoihin. Tiedot, jotka kerätään asiakkaiden Tietoevryltä hankkimista laitteista, tarjotaan
asiakkaiden saataville elinkaarenhallinnan kehyksen kautta. Tämä auttaa Tietoevryä suuntaamaan ja
suosittelemaan sopivia laitteita hankintoja tekeville ihmisille huomioiden laitteen käyttötarkoitus sekä rajoittaen
energiankulutusta, materiaalien käyttöä ja kasvihuonekaasupäästöjä.
Vuoden 2024 aikana Tietoevryn viisi erikoistunutta kokonaisvaltaista liiketoiminta-aluetta vahvistivat yhtiön
kiertotaloustyöhön liittyviä panostuksiaan ja omistajuuttaan. Tämä on seurausta jatkuvista pyrkimyksistä lisätä
tietoisuutta yhtiössä. Vuonna 2024 Tietoevry toteutti prosessin, jolla pyrittiin kasvattamaan toissijaisten
kannettavien tietokoneiden palautusastetta, minkä seurauksena vuoden aikana palautettiin entistä useampia
laitteita. Tietoevry on tehnyt jätteentalteenottokumppaneidensa kanssa yhteistyötä parantaakseen prosesseja ja
raportointia. Tietoevry on tehostanut uudelleenkäyttöä ja kierrätystä viime vuosina käyttämällä kannettavia
tietokoneita tai palvelimia uudelleen toiseen tai kolmanteen käyttötarkoitukseen ja toimittamalla laitteet
sertifioitujen toimittajien käsittelyyn niiden käyttöiän lopussa. Euroopan ulkopuolisissa maissa laitteita ei aina
kuitenkaan käsitellä kiertokulkuisesti eikä laitteiden elinkaaresta arvoketjun loppupäässä saada välttämättä
tietoa. Tulevina vuosina Tietoevry aikoo laajentaa toiminnan kattavuutta varmistaakseen laitteiden elinkaaren
asianmukaisen hallinnan myös Euroopan ulkopuolella.
Huolehtiakseen elektroniikkajätteen asianmukaisesta käsittelystä Tietoevry on tehnyt yhteistyötä materiaalin
talteenottokumppaneiden kanssa. Tarkoituksena on parantaa näkyvyyttä materiaalin talteenottoon ja käyttöiän
lopun käsittelyprosesseihin sekä lopputuloksiin tilanteissa, joissa laitteiden uudelleenkäyttö ei ole mahdollista.
Tietoevry luottaa talteenottokumppaneiden menettelyihin, joilla varmistetaan asianmukainen käsittely ja
maksimoidaan laitteiston uudelleenkäyttö.
Tukeakseen tätä toimintaa Tietoevry pyrkii aktiivisesti edistämään toimittajien osallistamista, tietoisuuden
lisäämiseen ja viestintään liittyvää työtä, ympäristöjärjestelmien käyttöönottoa, jatkuvaa parantamista sekä
raportoinnin yleistä kehitystä. Kiertotaloustoiminnot on sisällytetty eri osa-alueisiin, kuten yhtiön
ympäristöjärjestelmän vuosisuunnitelmaan, hankintaprosesseihin, viestintäsuunnitelmaan ja muihin
asianomaisiin prosesseihin.
Tietoevryn olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia koskevat toimintasuunnitelmat eivät vaatineet
merkittäviä toimintamenoja tai pääomamenoja tilikaudella 2024.
Mittarit ja tavoitteet
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet (E5-3)
Tietoevry ei ole vielä laatinut tavoitteita, jotka liittyvät kiertotalouteen taloudellisena mahdollisuutena. Yhtiö aikoo
kuitenkin selvittää aihetta tarkemmin ja määritellä asianmukaiset tavoitteet vuonna 2025.
Tietoevry seuraa ympäristöohjeistuksessa kuvattujen tavoitteidensa ja periaatteidensa vaikuttavuutta sisäisten
prosessien ja raportoinnin kautta. Tietoevry on seurannut laitteiden uudelleenkäyttöä ja kierrätystä sisäisessä
toiminnassa ja asiakastoimituksissa vuodesta 2021 lähtien, ja kummallakin alueella pyritään 100 %:n
uudelleenkäyttö- tai kierrätysasteeseen. Sisäisiä laitteita ovat Tietoevryn työsuhteisten työntekijöiden
henkilökohtaiset tietotekniikkalaitteet, kuten kannettavat tietokoneet ja puhelimet. Ulkoisia laitteita ovat
Tietoevryn asiakkaille toimitut laitteet.
81

Yhteiskunnalliset tiedot
S1 - Oma työvoima 82
S2 - Arvoketjun työntekijät 92
S4 - Kuluttajat ja loppukäyttäjät 96
82

S1 - Oma työvoima
Strategia
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (ESRS 2 SBM-3)
Tietoevryn kaksinkertainen olennaisuusarviointi käsittää kaikki työsuhteiset työntekijät riippumatta roolista,
sijainnista tai työsuhteen tyypistä (sisältäen kokoaikaiset, osa-aikaiset ja määräaikaiset työntekijät) sekä
työvoimaan kuuluvat muut kuin työsuhteiset työntekijät, kuten itsenäiset ammatinharjoittajat ja pääasiallisesti
työllistämistoimintaa harjoittavien kolmansien yritysten toimittamat henkilöt. Yhtiön näkemyksen mukaan
yhtiötasolla tehtävät päätökset, jotka liittyvät esimerkiksi työoloihin, terveyteen ja turvallisuuteen tai
organisaatiomuutoksiin, voivat vaikuttaa eri tasoilla ja eri tehtävissä työskenteleviin työsuhteisiin työntekijöihin ja
muihin kuin työsuhteisiin työntekijöihin.
Tietyt työvoiman segmentit, kuten teknisissä rooleissa toimivat työntekijät, etätyöntekijät, paineenalaisissa
ympäristöissä työskentelevät sekä aliedustetut ryhmät, kuten naiset ja vähemmistöt, voivat olla alttiita
kohonneille riskeille tai suuremmille haasteille. Tietoevry arvioi näihin segmentteihin kohdistuvia vaikutuksia
säännöllisellä seurannalla, kyselytutkimuksilla sekä yhteydenpidolla työvoiman edustajiin. Tietoevryn
riskiarviointi on integroitu ihmisoikeuksia koskevaan due diligence -prosessiin, ja siinä huomioitavia seikkoja ovat
muun muassa sukupuoli, ikä, työtehtävä ja sijainti.
Riskiarvioinnissa tunnistetaan, että työsuhteisiin työntekijöihin ja muihin kuin työsuhteisiin työntekijöihin
kohdistuvat riskit vaihtelevat alueittain paikallisen työlainsäädännön ja yhteiskunnan normien myötä. Tietoevry
pyrkii huolehtimaan vaatimustenmukaisuudesta ja vastaamaan aluekohtaisiin riskeihin. Säännöllisen
tiedonkeruun, työntekijöiltä kerättävän palautteen ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa tehtävän yhteistyön
perusteella yhtiö vastaa ilmi tuleviin riskeihin ennakoivasti ja suojelee kaikkien työntekijöidensä hyvinvointia.
Kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissa ei tunnistettu mitään Tietoevryn omaan työvoimaan kohdistuvia
olennaisia vaikutuksia, jotka aiheutuvat ilmastosiirtymäsuunnitelmista taikka suunnitelmista ja toimista
hiilipäästöjen vähentämiseksi.
Olennaiset kielteiset vaikutukset
Sukupuolten tasa-arvon tunnistettiin olevan yksi monimuotoisuuteen liittyvistä olennaisista kielteisistä
vaikutuksista. Olennaiseksi kielteiseksi vaikutukseksi tunnistettiin myös sama palkka samanarvoisesta työstä
erityisesti naispuolisten työntekijöiden osalta. Naiset ovat aliedustettuina johtotehtävissä ja teknisissä tehtävissä,
mikä voi loukata yksilöiden oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin. Samalla tämä
kuitenkin kuvastaa laajempaa, koko toimialaa koskevaa haastetta. Lisäksi vähemmistöryhmillä (kuten
vammaisilla, heikommasta sosioekonomisesta taustasta tulevilla sekä LGBTQ+ -henkilöillä) voi olla kokemuksia
rajallisesta edustuksesta sekä vähäisestä monimuotoisuudesta johtotehtävissä. Muita kielteisiä tekijöitä ovat
syrjintä, tiedostamattomat ajattelun vinoumat, epäreilut rekrytointikäytännöt ja työpaikat, joissa osallistaminen ei
toteudu.
Valtaosa Tietoevryn toiminnasta sijoittuu alueille, joilla yhdistymisvapauteen ja työehtosopimusneuvotteluihin
liittyvien rikkomus ten riski on vähäinen. Osa toiminnasta sijaitsee kuitenkin alueilla, joilla rikkomusten riski on
korkeampi tai oikeuksien toteutumista ei taa ta (37 % kaikista toiminnoista). Esimerkiksi Kiinassa, Ukrainassa,
Puolassa, Intiassa ja Serbiassa työntekijöiden oikeus yhdistymisvapauteen, työehtosopimusneuvotteluihin ja
työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun saattaa olla vaarantunut. Näissä maissa yhtiö pyrkii edistämään
paikallisia foorumeja, joissa aiheita voidaan käsitellä. Yhtiö määrittää työehtosopimusten piiriin kuulumattomien
työsuhteisten työntekijöiden työolot ja -ehdot organisaation muita työntekijöitä koskevien työehtosopimusten
perusteella.
Olennaiset myönteiset vaikutukset
Tietoevryn aloitteet, kuten etätyömahdollisuude t sekä t yöntekijöiden oppimisen ja kehittymisen mahdollisuudet,
mukaan lukien uudelleenkoulutus ja taitojen kehittäminen, saavat aikaan olennaisia myönteisiä vaikutuksia, jotka
liittyvät työaikaan, työ- ja yksityiselämän tasapainoon sekä työsuhdeturvaan niin työsuhteisten kuin muiden kuin
työsuhteisten työntekijöiden osalta. Myönteiset vaikutukset ilmenevät yhdenmukaisesti Tietoevryn eri toiminta-
alueilla, mikä osoittaa yhtiön sitoutumisen tukea antavan ja kasvumyönteisen työympäristön vaalimiseen. Tämä
toteutuu myös nopeasti muuttuvassa työmarkkinassa, johon vaikuttaa teknologioiden nopea kehittyminen.
Olennaiset riskit
Tietoevryn olennaiset riskit, jotka liittyvät sukupuolten tasa-arvoon ja samaan palkkaan samanarvoisesta työstä,
ovat tiiviisti sidoksissa mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat monimuotoisuuteen ja sukupuolten
tasa-arvoon. Sukupuolten välinen epätasa-arvo voi lisätä osaajien houkuttelun ja sitouttamisen kustannuksia,
heikentää tuottavuutta ja vaikuttaa kielteisesti maineeseen, mistä voi aiheutua liiketoiminta- ja
investointimahdollisuuksiin kohdistuvia vaikutuksia.
83

Olennaiset mahdollisuudet
Olennaiset mahdollisuudet, jotka liittyvät työoloihin – erityisesti työaikaan, työ- ja yksityiselämän tasapainoon
sekä työsuhdeturvaan – ovat sidoksissa yhtiön myönteiseen vaikutukseen näillä alueilla. Pyrkimällä jatkuvasti
kohti tukea tarjoavaa työympäristöä Tietoevry kykenee pienentämään kustannuksia paremman työntekijöiden
pysyvyyden ja matalamman rekrytointitarpeen myötä edistäen kuitenkin samalla kasvua.
Toiminta, johon liittyy merkittävä pakkotyön käyttöä koskeva riski
Tietoevryn työvoiman korkea osaamistaso, työn luonne sekä toiminnan sijaintipaikat myötävaikuttavat matalaan
pakkotyön riskiin yhtiön omassa toiminnassa. Yhtiöllä on kuitenkin toimintaa yhdessä maassa, joka on luokiteltu
Global Slavery Index -selvityksessä nykyajan orjuuden suhteen korkean riskin maaksi, Ukrainassa. Global Slavery
Index ei huomioi toimialakohtaisia eroja, mikä rajoittaa selvityksen tulosten paikkansapitävyyttä.
Toiminta, johon liittyy merkittävä lapsityövoiman käytön riski
Tietoevry toimii IT- ja digipalvelusektorilla, jolla lapsityövoiman käytön riski on yleisesti ottaen matala.
Toiminnassa ei ole tunnistettu merkittävää lapsityövoiman käytön riskiä.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet (S1-1)
Tietoevry on sitoutunut kansainvälisesti tunnustettujen ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja tukemiseen. Tämä
koskee kaikkia, joihin sen liiketoiminta vaikuttaa ja kaikilla alueilla, joilla yhtiöllä on toimintaa. Tämä sitoutuminen
näkyy keskeisissä toimintaperiaatteissa, kuten ihmisoikeuspolitiikassa, eettisissä periaatteissa sekä työterveys-
ja -turvallisuuspolitiikassa.
Yhtiön ihmisoikeuspolitiikka noudattaa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia Yhdistyneiden kansakuntien
ohjaavia periaatteita, monikansallisille yrityksille annettuja OECD:n toimintaohjeita sekä Yhdistyneiden
kansakuntien Global Compact -aloitetta, jonka Tietoevry on allekirjoittanut. Ihmisoikeuspolitiikassa määritellään
se, miten yhtiö suojaa kaikkien liiketoimintansa ja kumppanuuksiensa vaikutuspiirissä olevien ihmisten
ihmisoikeuksia sekä oman toimintansa että koko arvoketjunsa osalta. Politiikan keskeisiä komponentteja ovat
vastuuvelvollisuus ihmisoikeusasioista koko arvoketjussa, säännöllinen ihmisoikeuksia koskeva due diligence
‑arviointi, suoritusten seuranta, viestintä yhtiön asioiden edistymisestä sekä luotettavat valitus- ja
korjausmekanismit. Nämä yhdessä katsotaan asianmukaisiksi mekanismeiksi ja prosesseiksi, joilla valvotaan yllä
mainittujen kansainvälisten standardien ja normien noudattamista.
Konsernin toimivalla johdolla on vastuuvelvollisuus ihmisoikeuspolitiikan toteuttamisesta, ja Tietoevryn
toimitusjohtaja hyväksyy politiikan. Politiikasta viestitään sisäisesti ja ulkoisesti huolehtien siitä, että kaikki
työsuhteiset työntekijät ja ulkopuoliset kumppanit ovat tietoisia sitoumuksista. Tietoevry tarjoaa sisäisiä
koulutusmateriaaleja ja järjestää vuorovaikutteisia informaatiotilaisuuksia, joilla työntekijöille tiedotetaan yhtiön
ihmisoikeuksia koskevan due diligence -prosessin edistymisestä. Suorituksia suhteessa politiikan sitoumuksiin
arvioidaan säännöllisesti, ja niistä raportoidaan osana Tietoevryn hyvän hallinnon käytäntöjä.
Tietoevryn eettisissä periaatteissa kuvataan yhtiön työvoimaan ja toimintaan liittyvät eettiset sitoumukset.
Eettiset periaatteet ovat YK:n ohjaavien periaatteiden, OECD:n toimintaohjeiden sekä YK:n Global Compact
‑aloitteen mukaiset, ja ne vahvistavat yhtiön eettisiä sitoumuksia, jotka liittyvät muun muassa
yhdistymisvapauteen, terveyteen ja turvallisuuteen sekä oikeudenmukaiseen työllistämiseen. Niillä varmistetaan
työaikoja koskevien lakien noudattaminen, edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainoa sekä toteutetaan vahvaa
syrjinnän vastaista politiikkaa, joka kieltää sukupuoleen, identiteettiin, kansallisuuteen, uskontoon, etniseen
taustaan, ikään, vammaisuuteen, siviilisäätyyn, seksuaaliseen suuntautumiseen, poliittisiin näkemyksiin tai
ammattiliiton jäsenyyteen perustuvan syrjinnän. Lisäksi eettisissä periaatteissa kuvataan, miten yhtiö on
sitoutunut luomaan osallistavan työyhteisön, jossa eroavaisuuksia arvostetaan ja kunnioitetaan ja jossa
työsuhteisille työntekijöille annetaan yhtäläiset mahdollisuudet kasvaa. Eettisissä periaatteissa etusijalla ovat
terveys ja turvallisuus, ja niiden tarkoituksena on ehkäistä työpaikoilla vaaroja, tapaturmia ja ammattitauteja.
Niissä vaaditaan nollatoleranssia kiusaamista, häirintää tai väkivaltaa kohtaan. Lisäksi niissä kielletään
ehdottomasti pakkotyön ja lapsityövoiman käyttö sekä ihmiskauppa. Eettiset periaatteet koskevat kaikkia
työllistämiseen liittyviä seikkoja sekä suhteita toimittajiin, asiakkaisiin ja yhteistyökumppaneihin. Niitä sovelletaan
kaikkiin työsuhteisiin työntekijöihin, hallituksen jäseniin, alihankkijoihin ja edustajiin kaikkialla maailmassa.
Yhtiö on sitoutunut ihmisoikeuspolitiikkansa ja eettisten periaatteidensa mukaisesti ihmisoikeuksien
kunnioittamiseen, mikä käsittää syrjinnän ehkäisemisen ja lieventämisen sekä siihen puuttumisen. Tätä
sitoumusta toteutetaan jatkuvalla ihmisoikeuksien due diligence -prosessilla, jolla tunnistetaan, arvioidaan,
tutkitaan, ehkäistään, lievennetään ja korjataan tosiasiallisia tai mahdollisia haitallisia ihmisoikeusvaikutuksia.
Johdolla on aktiivinen rooli riskien ehkäisyssä ja lieventämisessä, ja syrjintään puututaan edistämällä yhtiön
arvojen noudattamista sekä lisäämällä työsuhteisten työntekijöiden tietoisuutta syrjinnästä, moninaisuudesta ja
osallistamisesta. Konkreettisia toimenpiteitä ovat yhtiön eettisiä periaatteita koskevat pakolliset koulutukset,
joihin kuuluu syrjinnän kieltämistä käsitteleviä moduuleja, sekä kaikille henkilöjohtajille tarkoitetut moninaisuutta,
yhdenvertaisuutta ja osallisuutta käsittelevät pakolliset koulutukset.
Tämän työn tueksi yhtiössä on käytössä valitus- ja korjaamismekanismeja, joilla käsitellään häirintä- ja
syrjintätapauksia ja vaalitaan osallistavaa työympäristöä. Whistleblowing-kanava, jonka kautta ilmoituksia on
mahdollista tehdä nimettömästi, tarjoaa turvallisen alustan lakien tai sisäisten toimintaperiaatteiden ja sääntöjen
rikkomuksista ilmoittamiseen. Ilmoitukset kirjataan erikseen Whistleblowing-yksikön käsiteltäviksi niin, että
salassapidosta huolehditaan ja väärinkäytösten paljastajia suojellaan kostamiselta. Vakavissa tai arkaluontoisissa
tapauksissa ilmoituksen käsittelystä ja päätöksenteosta huolehtii eskalointivaliokunta, jonka muodostavat Head
84

of Corporate Governance and Compliance, Head of Group Legal & Compliance, Head of Internal Audit, Head of
Human Resources ja Group Compliance Officer.
Eettisiä periaatteita päivitetään vuosittain vertailuarvioinnin, sidosryhmien konsultoinnin ja
ammattiliittoyhteistyön perusteella, jotta ne vastaavat parhaita käytäntöjä ja sidosryhmien odotuksia. Kaikki
työntekijät hyväksyvät eettiset periaatteet saapuessaan yhtiön palvelukseen ja suorittavat vuosittain
verkkokoulutuksen. Tietoevryn Henkilöstöhallinnon tiimi ja Group Compliance -tiimi tukevat näiden eettisten
standardien noudattamista. Toimitusjohtaja hyväksyy eettiset periaatteet ja talousjohtaja vastaa niiden
noudattamisesta.
Tietoevryn sitoutuminen työntekijöiden hyvinvointiin näkyy myös yhtiön työterveys- ja turvallisuuspolitiikassa,
joka keskittyy fyysisen ja psyykkisen terveyden edistämiseen ylläpitämällä turvallista ja tervettä työympäristöä.
Politiikka sisältää toimia, joilla pyritään tunnistamaan ja minimoimaan työpaikan vaarat, järjestämään
työntekijöille tarvittava koulutus ja varmistamaan varautuminen hätätilanteisiin. Lisäksi politiikassa korostetaan
terveyttä ja turvallisuutta koskevien olennaisten lakien, määräysten ja standardien noudattamista.
Kaikki terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tapaukset, riskit ja vaatimustenmukaisuuden poikkeamat
raportoidaan yhtiön riskienhallintajärjestelmän kautta. Henkilöstöjohtaja vastaa politiikan noudattamisesta, ja
työntekijöitä kannustetaan huolehtimaan aktiivisesti työpaikan turvallisuudesta ilmoittamalla vaaroista ja
tapauksista. Politiikan hyväksyy henkilöstöjohtaja, ja sen noudattamista valvoo Head of Workplace Innovation &
Facilities.
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista oman työvoiman ja työntekijöiden
edustajien kanssa (S1-2)
Tietoevryn ja oman työvoiman yhteydenpito on sekä suoraa että työntekijöiden edustajien kautta tapahtuvaa.
Näihin kuuluu liittoja, työntekijöiden edustuskomiteoita, ja yritysneuvostoja, niin paikallisesti kuin
kansainvälisestikin (Eurooppalainen yritysneuvosto). Suoraan yhteydenpitoon oman työvoiman kanssa
käytetään työntekijäkyselyillä kerätyn palautteen säännöllistä läpikäyntiä, suoritusten arviointia - osaamisen
kehittämisen suunnittelu mukaan luettuna - sekä muita yhteydenpitomekanismeja. Vuosittain toteutettavilla
useilla työntekijäkyselyillä voidaan varmistaa jatkuva vuoropuhelu yhtiön sisällä. Määrälliset tulokset jaetaan
avoimesti kaikille työntekijöille, ja yhtiössä edistetään järjestelmällisiä vuoropuheluja. Yhteydenpidon
lopputuloksia analysoimalla mitataan työntekijöiden tyytyväisyyttä, työ- ja yksityiselämän tasapainoa sekä yleistä
hyvinvointia, ja havaintojen perusteella tehdään muutoksia toimintaperiaatteisiin ja ohjelmiin. Lisäksi yhtiö arvioi
työntekijöiden edustajien kanssa solmittujen sopimusten vaikutuksia säännöllisesti varmistaakseen, että sen
työvoiman kehittyvät tarpeet ja näkemykset tulevat huomioiduiksi.
Tietoevry ylläpitää työntekijöiden edustajien kanssa sopimuksia, joilla varmistetaan sen työvoiman
ihmisoikeuksien kunnioittaminen eettisissä periaatteissa määrätyllä tavalla. Nämä sopimukset edistävät
säännöllistä yhteydenpitoa ja keskusteluja ihmisoikeuksista ja työoikeuksista, kuten työoloista ja
työehtosopimusneuvotteluista. Varmistamalla, että työntekijöiden edustajat pystyvät toimimaan vapaasti ja ilman
pelkoa vastatoimista, Tietoevry saa arvokasta tietoa työntekijöiden näkemyksistä ja pystyy myötävaikuttamaan
tukea antavaan ja osallistavaan työympäristöön. Yhtiöllä ei ole globaalia puitesopimusta.
Yhtiöllä on säännöllisesti paikallisia tapaamisia liittojen kanssa paikallisiin lakeihin perustuvien muodollisten
neuvottelukokousten lisäksi. Eurooppalaisen yritysneuvoston (EWC) kanssa järjestetään säännöllisiä
kuukausikokouksia, joista vuosittain kaksi on lähikokouksia. Henkilöstöhallinto on vastuussa vaikuttavasta
yhteydenpidosta. Henkilöstöjohtaja edustaa ylintä vastuuvelvollista roolia valvoen yhteydenpitohankkeiden
toteutusta ja huolehtien siitä, että saadut havainnot viedään tiedoksi Tietoevryn strategiaprosessiin ja
päätöksentekoon.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden
esiin tuomiseksi (S1-3)
Tietoevry on sitoutunut huolehtimaan tehokkaista valitus- ja korjaamismekanismeista ihmisoikeuspolitiikassaan
ja eettisissä periaatteissaan kuvatulla tavalla. Yhtiöllä on käytössä avoimet, läpinäkyvät viestintäkanavat, joiden
kautta sisäiset ja ulkoiset sidosryhmät voivat nostaa huolenaiheita esiin ilman pelkoa vastatoimista. Työsuhteiset
työntekijät ja muut sidosryhmät voivat ilmoittaa eettisten periaatteiden, sisäisten politiikkojen tai lakien
rikkomuksista omille esihenkilöilleen, henkilöstöhallinnon edustajille tai suoraan Group Compliance -yksikölle.
Lisäksi tällaisista huolenaiheista voidaan ilmoittaa myös nimettömästi Tietoevryn whistleblowing-kanavan kautta,
jota ylläpitää kolmas osapuoli. Lisätietoja Tietoevryn whistleblowing-prosessista on saatavilla kohdassa
G1 ‑ Liiketoiminnan harjoittaminen.
Tietoevry on sitoutunut työsuhteisista ja muista työntekijöistä koostuvan työvoimansa hyvinvointiin. Jos yhtiö
toteaa, että jokin toiminta tai jotkin toimet ovat aiheuttaneet sen työvoimaan kohdistuvan olennaisen kielteisen
vaikutuksen tai edistäneet tällaista vaikutusta, tilanteen korjaamiseksi ryhdytään viipymättä asianmukaisiin
toimenpiteisiin.
Yhtiön lähestymistapa kielteisten vaikutusten korjaamiseen on kuvattu sen henkilöstöpolitiikassa ja
ihmisoikeuspolitiikassa sekä tarkemmin työsuhteisille työntekijöille suunnatuissa toimintamaakohtaisissa
käsikirjoissa. Näin varmistetaan, että kurinpidolliset käytännöt ja muut korjaustoimet ovat sekä tasapuolisia että
paikallisten määräysten mukaisia.
85

Toimet
Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja
toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten
mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus (S1-4)
Tietoevryn tapa käsitellä sen omaan työvoimaan kohdistuvia olennaisia vaikutuksia, hallita keskeisiä riskejä ja
tavoitella merkittäviä mahdollisuuksia perustuu yhtiön kestävyyttä koskevaan due diligence ‑kehykseen.
Kehykseen kuuluu prosesseja, joilla tunnistetaan, vähennetään ja korjataan työsuhteisiin työntekijöihin
kohdistuvia tosiasiallisia ja mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Due diligence ‑työ on jatkuvaa, ja sillä huolehditaan
siitä, että työvoimaan liittyvät haasteet ratkaistaan tehokkaasti ja oikea-aikaiseksi.
Kehystä vahvistetaan säännöllisillä johdolle suunnatuilla koulutusohjelmilla, joiden tarkoitus on lisätä tietoisuutta
ja tarjota johtajille osaamista, jota tarvitaan työvoimaan liittyvien haasteiden selvittämiseen. Toimintaperiaatteita
myös parannetaan jatkuvasti esiin nousevien tarpeiden ja toimialan parhaiden käytäntöjen mukaisesti.
Vuoden aikana Tietoevry on toteuttanut useita toimia, jotka liittyvät yhtiön olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja
mahdollisuuksiin. Keskeisten toimien soveltamisala käsittää kaikki maat ja maantieteelliset alueet, joilla
Tietoevryllä on toimintaa.
Yhtiö on toteuttanut vuoden aikana useita toimia, jotka koskevat yhdistymisvapauteen,
työehtosopimusneuvotteluihin ja työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvää kielteistä vaikutusta. Yhtiö
esimerkiksi sisällytti työntekijäkyselyynsä mielipiteenvapautta koskevan teeman ja saa näin säännöllisesti tietoa
siitä, mitä työntekijät ajattelevat vapaudestaan ilmaista mielipiteensä ja yhdistyä. Yhtiö on edistänyt eettisten
periaatteidensa mukaisia arvoja, jotka korostavat yhdistymisvapauden tukemista sekä oikeutta
työehtosopimusneuvotteluihin. Tulevia toimia ovat työntekijöiden edustuskomiteoiden tai yritysneuvostojen
toiminnan helpottaminen, jatkuva tuki, säännöllinen yhteydenpito työntekijöiden edustajien kanssa sekä
eettisten periaatteiden mukaisten arvojen edistäminen. Maissa, joissa työehtosopimusneuvotteluja ei tunnusteta
juridisesti tai harjoiteta, yhtiö kuitenkin pyrkii järjestämään vaihtoehtoiset tavat toteuttaa työntekijöiden
edustuksen ja vuoropuhelun. Odotettuja lopputuloksia ovat vahvempi työntekijöiden edustus, paremmat
viestintäkanavat työsuhteisten työntekijöiden ja johdon välillä sekä luottamuksen ja yhteistyön vahvistuminen
työpaikalla.
Vaikkakin Tietoevry on ryhtynyt toimiin sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi viime vuosina, edistyminen on ollut
odotettua hitaampaa. Naisten aliedustuksen tyyppisiin haasteisiin vastaaminen on edelleen keskeinen tavoite, ja
yritys on sitoutunut nopeuttamaan toimia tällä alueella osana kestävän kehityksen strategiaansa. Tietoevry
painottaa edelleen monimuotoisuutta johtotehtävissä ja seuraa tavoitteiden toteutumista yhdessä liiketoiminta-
alueiden kanssa.
Osana vuonna 2024 toteutettuja keskeisiä toimia, jotka liittyivät sukupuolten tasa-arvoon ja samaan palkkaan
samanarvoisesta työstä, kehitettiin uusi ihmisoikeuspolitiikka, jossa korostetaan entisestään yhtiön sitoutumista
sukupuolten tasa-arvoon. Yhtiö on laatinut uuden esihenkilöille suunnatun monimuotoisuutta, yhdenvertaisuutta
ja osallisuutta (DEI-asioita) käsittelevän pakollisen koulutuksen, palauttanut työntekijöiden Women@Tietoevry -
resurssiryhmän käyttöön Ruotsissa ja Norjassa sekä käynnistänyt ulkoisia kampanjoita, joilla pyritään
houkuttelemaan naispuolisia teknisiä osaajia. Myös yhteistyötä teknologia-alalla työskentelevien naisten
pohjoismaisten verkostojen kanssa on vahvistettu. Niihin lukeutuvat esimerkiksi Women in Tech Stockholm ja
Helsinki sekä norjalainen ODA Nettverk. Tietoevry toteutti globaalin palkkaeroanalyysin tunnistaakseen ja
käsitelläkseen eroja. Analyysi keskittyi erityisesti sukupuolten palkkaeroon. Osana tätä prosessia vuosittaisessa
palkkaselvityksessä tarkistettiin palkkoja, joissa tunnistettiin puutteita. Analyysi auttoi myös tarkentamaan
vaativuustasoja ja parantamaan myöhemmissä arvioinneissa käytettävän datan laatua. Myös uusia sukupuolten
tasa-arvoon, yhtäläiseen palkkaan ja moninaisuuteen liittyviä tavoitteita laadittiin ja otettiin käyttöön yhtiön
tulosten seurannan tueksi. Yhtiön eettisiä periaatteita koskeva verkkokoulutus, johon kuuluu DEI-asioita koskevia
moduuleja, oli kaikille työsuhteisille työntekijöille pakollinen myös vuonna 2024.
Tietoevry on edelleen sitoutunut pyrkimykseensä saavuttaa ajan myötä koko työvoimassaan sukupuolijakauma
49/49. Vuonna 2024 pyrkimystä muotoiltiin uudelleen siten, että se huomioisi myös ei-binääriset sukupuoli-
identiteetit ja tukisi työvoiman kehittämistä tavalla, joka heijastaa yhtiön palvelemien yhteisöjen moninaisuutta.
Raportointivuonna jatkettiin myös sukupuolten tasa-arvoon ja moninaisuuteen liittyvää pitkän aikavälin
toimintaa, joka alkoi jo ennen vuotta 2024. Tähän työhön sisältyvät moninaisuutta painottava rekrytointi, sisäisen
raportoinnin kehittäminen sukupuolten välistä tasapainoa koskevien tietojen osalta sekä monimuotoisuuden
huomioiva seuraajasuunnittelu. Yhtiö kiinnitti edelleen huomiota myös pitkän aikavälin kannustinohjelmiin, joihin
sisältyy esimerkiksi tavoite naispuolisten työntekijöiden osuuden kasvattamisesta rekrytoinnissa.
Vuonna 2025 Tietoevry jatkaa DEI-asioihin liittyvien toimintaperiaatteiden kehittämistä ja arviointia. Kaikille
työsuhteisille työntekijöille ja johtajille kehitetään lisäkoulutusta, jonka tarkoituksena on lisätä tietoisuutta
monimuotoisuudesta ja osallistamisesta. Tulevaisuudessa sukupuolten välisen palkkaeron analysointi on
vakiomuotoinen osa vuosittaisia arviointeja, ja yhtiössä perustetaan uusia työntekijöiden resurssiryhmiä.
Sukupuolten tasa-arvoon, samaan palkkaan samanarvoisesta työstä ja työvoiman moninaisuuteen liittyvien
toimien toteuttamisen ja suunnittelun odotetaan vaikuttavan näihin aiheisiin myönteisesti ja myös lieventävän
sukupuolten tasa-arvoon liittyviä riskejä.
Vuonna 2024 Tietoevry jatkoi kohtuullisen työajan ja muun työ- ja vapaa-ajan tasapainon edistämistä muun
muassa etätyömahdollisuuksilla ja työaikajärjestelyillä. Yhtiö valvoo ylityön määrää neljännesvuosittain ja asetti
vuonna 2024 tavoitteen, jonka mukaan ylityön määrä pidetään alle 3 %:ssa normaalista keskimääräisestä
työajasta. Yhtiö pyrkii varmistamaan, että sen aikakirjausjärjestelmä noudattaa paikallisia työlakeja erityisesti
maissa, joissa on määritelty lakisääteiset rajat ylityölle. Toimipaikoissa, joissa liittojen rooli on aktiivinen tai joissa
86

on yritysneuvostoja, ylityöstä raportoidaan yhteistyössä näiden tahojen kanssa yhteisen valvonnan ja tuen
varmistamiseksi.
Tietoevryn koko konsernin kattavassa työntekijäkyselyssä, joka toteutettiin kerran vuonna 2024, työkuorma oli
keskeisenä kategoriana, ja työsuhteisten työntekijöiden työn vaatimuksiin liittyvistä kokemuksista ja
näkemyksistä saatiin näin ollen arvokasta tietoa. Lisäksi vuoden aikana toteutettiin neljä työntekijäkyselyä, jotka
koskivat yksittäisiä toimintoja ja liiketoiminta-alueita. T yö- ja vapaa-ajan tasapainoa arvioitiin säännöllisesti myös
edelleen jatkettavilla esihenkilön ja työntekijän välisillä tilannekatsauksilla, jotka mahdollistavat työntekijän
hyvinvoinnin suoran tukemisen. Tällä tavoin yhtiö pystyy tekemään perusteltuja päätöksiä edistääkseen
työaikaan sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviä pyrkimyksiään.
Tulevia työ- ja yksityiselämän tasapainoon tähtääviä toimenpiteitä ovat muun muassa hybridityö,
työaikajärjestelyt sekä jatkuva työsuhteisten työntekijöiden ja esihenkilöiden välinen vuoropuhelu.
Tietoevryn ammatillisen kehittymisen kehys tukee työllisyysturvaa. Kehyksessä korostetaan säännöllisiä
kehityskeskusteluja ja tilannekatsauksia, joilla varmistetaan, että työntekijät saavat jatkuvasti tukea
esihenkilöiltään. Työntekijäkysely sisältää elementtejä, joilla arvioidaan tavoitteiden asettamista ja ammatillista
kasvua, ja niistä saatavaa tietoa hyödynnetään toiminnan jatkuvassa parantamisessa. Vuonna 2024 korostettiin
kehityskeskustelujen merkitystä keinona tukea työntekijöiden oleellista osaamista nopeasti muuttuvalla
toimialalla. Tuleviin toimiin sisältyvät viestintäsuunnitelmat esihenkilöiden kanssa, koulutus sekä parempi
valvonta. Näillä varmistetaan, että Tietoevryllä on jatkossakin myönteinen vaikutus työllisyysturvaan.
Työ- ja yksityiselämän tasapainoon, työaikaan ja työllisyysturvaan keskittyvien toimien odotetaan ylläpitävän
Tietoevryn myönteistä vaikutusta näillä osa-alueilla sekä edistävän myönteistä kehitystä. Odotettuja tuloksia ovat
työsuhteisten työntekijöiden parempi työ- ja vapaa-ajan tasapaino, parempi sitoutuminen, uupumuksen
väheneminen ja yleinen hyvinvoinnin paraneminen. Näiden myönteisten vaikutusten odotetaan myös luovan
taloudellisia mahdollisuuksia, sillä ne tekevät yhtiöstä houkuttelevamman työnantajan, parantavat työntekijöiden
sitoutumista, tehostavat tuottavuutta ja vähentävät rekrytointikustannuksia.
Huomioimalla liiketoiminnassaan eettiset periaatteensa ja ihmisoikeuspolitiikkansa Tietoevry pyrkii
varmistamaan, etteivät sen käytännöt aiheuta tai edistä olennaisia kielteisiä vaikutuksia. Yhtiö toteuttaa
säännöllisesti auditointeja ja riskiarviointeja varmistaakseen, että sen hankintaa, myyntiä ja tietojen käyttöä
koskevat toimintaperiaatteet ovat yhtiön arvojen mukaisia. Tietoevry pitää aktiivisesti yhteyttä sidosryhmiin,
kuten työsuhteisiin työntekijöihin ja toimittajiin, kerätäkseen palautetta ja vastatakseen huolenaiheisiin.
Tilanteissa, joissa liiketoimintapaineiden ja kielteisten vaikutusten estämisen välillä syntyy jännitteitä, selvät
johtamiskäytännöt ohjaavat päätöksentekoa, jota jatkuvat palaute- ja oppimismekanismit tukevat. Tämän
lähestymistavan avulla Tietoevry pystyy sopeutumaan ja reagoimaan tehokkaasti mahdollisiin ongelmiin.
Työvoimaan liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallintaan on varattu tiettyjä
resursseja, kuten erikoistuneita tiimejä, joilla on näihin osa-alueisiin liittyvää osaamista. Näillä tiimeillä on
keskeinen rooli toimintasuunnitelmien kehittämisessä ja hankkeiden toteutuksen tukemisessa, minkä lisäksi ne
tarjoavat ohjeita sovellettavien käytäntöjen ja standardien noudattamiseen, sillä yhtiö ymmärtää, että koko
organisaatio on yhdessä vastuussa vaatimustenmukaisuudesta.
Henkilöstöresurssien lisäksi Tietoevry panostaa investoinneillaan tehokkaisiin alustoihin, joilla tuetaan
työsuhteisten työntekijöiden koulutusta ja merkityksellisiä kehityskeskusteluja sekä toteutetaan säännöllisesti
työntekijäkyselyitä. Näillä työkaluilla lisätään työntekijöiden tietoisuutta asioista ja autetaan heitä kehittämään
osaamistaan, mutta niillä myös saadaan tärkeää tietoa työntekijöiden tarpeista ja organisaation suorituskyvystä.
Lisäksi resursseja ohjataan osallistavan ja yhteistyötä edistävän kulttuurin vaalimiseen, ja organisaatiossa on
käytössä jatkuvaa palautetta ja sitouttamista edistäviä mekanismeja.
Tietoevryn olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia koskeviin toimintasuunnitelmiin ei liittynyt
merkittäviä toimintamenoja tai pääomamenoja tilikaudella 2024. Tällä hetkellä myöskään tulevia
toimintasuunnitelmia koskien ei ole varattu taloudellisia resursseja (toimintamenoja tai pääomamenoja).
87

Mittarit ja tavoitteet
Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten
vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan (S1-5)

Olennainen aihe | Tavoitteeseen liittyvän IRO:n tyyppi | Tavoite | Tulos, 2024
Monimuotoisuus, sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus, riski | Aliedustetun sukupuolen edustajien osuus kaikista hallituspaikoista on 33 % vuoteen 2026 mennessä (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 30 %
Monimuotoisuus, sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus, riski | Aliedustetun sukupuolen edustajien osuus kaikista johtotehtävistä on 30 % vuoteen 2030 mennessä (uusi tavoite tilikaudella 2024)* | 25 %
Monimuotoisuus, sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus, riski | 37 % rekrytoiduista on naisia vuoteen 2025 mennessä | 34 %
Monimuotoisuus, sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus, riski | Varmistetaan, että sukupuolten välinen selittämätön palkkaero pysyy 5 %:n rajan alapuolella ja pienenee kohti vuotta 2026 (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 3 %
Monimuotoisuus, sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus, riski | 100 % esihenkilöistä käy vuosittain DEI- koulutuksen (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 86 %
Työaika sekä työ- ja yksityiselämän tasapaino | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus | Huolehditaan työ- ja yksityiselämän tasapainosta pitämällä ylityöt matalalla tasolla – alle 3 %:ssa tavallisesta keskimääräisestä työajasta (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 1 %
Työllisyysturva | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus | Kaikkien työsuhteisten työntekijöiden vuotuinen My Growth -suoritusprosentti 90 % – kattaa työ- ja kehitystavoitteet (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 81 %
* Johtotehtävillä tarkoitetaan ylempää johtoa: Vaativuusluokka 15 ja korkeampi + toimitusjohtaja

Tavoitteiden asettamiseen käytettäviä menetelmiä ovat vertailuarviointi ja juridinen arviointi sekä työntekijöiden
tarpeiden arviointi. Tässä prosessissa käytettävää tietoa saadaan sisäisistä kyselyistä,
vaatimustenmukaisuusraporteista, kansainvälisistä standardeista sekä työntekijäkomiteoilta. Työsuhteisten
työntekijöiden ja johtajien konsultoinneissa antamalla palautteella varmistetaan, että tavoitteet ovat
käytännöllisiä ja olennaisia. Konsernin toimiva johto hyväksyy lopulliset tavoitteet. Aiempia kestävyyteen liittyviä
tuloksia on arvioitu yhdessä työntekijöiden kanssa tavoitteiden asettamisen yhteydessä. Dataa on kerätty useita
toimintoja käsittäviltä tiimeiltä, joissa ovat edustettuina strategia, henkilöstöhallinto, taloustoiminto ja kestävän
kehityksen edustajat. Vuoropuhelu työntekijöiden kanssa on puolestaan tarjonnut näkemyksiä monipuolisesti ja
auttanut muovaamaan tavoitteita niin organisaation kuin työvoimankin tarpeiden mukaisiksi.
Tietoevryn tavoitteet, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvoon, yhtäläiseen palkkaan ja monimuotoisuuteen
liittyviä olennaisia riskejä ja kielteisiä vaikutuksia, vastaavat yhtiön sitoutumista inkluusioon, moninaisuuteen ja
syrjimättömyyteen eettisissä periaatteissa kuvatulla tavalla. Työaikaa, työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja
työsuhdeturvaa koskevat tavoitteet liittyvät yhtiön reiluja työoloja koskevaan sitoumukseen, kuten eettisissä
periaatteissa on kuvattu.
Kaikissa tavoitteissa perusvuotena on käytetty vuotta 2024 lukuun ottamatta naisten osuutta rekrytoinnissa,
jossa perusvuotena on 2020 ja perusarvona 27 %. Ylemmän johdon sukupuolijakaumaa koskevaan
tavoitteeseen eivät sisälly Avega, Bekk, Eye-share, EVRY India eivätkä Brasilian, Saksan, Puolan tai Ukrainan
Infopulse-yksiköt, sillä niissä noudatetaan erilaista vaativuusluokittelua. DEI-koulutuksiin (monimuotoisuus,
yhdenvertaisuus ja osallisuus) liittyvään tavoitteeseen ei sisälly Bekk, joka toimii kaikilta osin portfolioyhtiönä.
Tavoitteita mitataan vuosittain, ja tarkat tavoitejaksot on kuvattu tavoitetaulukossa. Lisäksi tiettyjä keskeisiä
tavoitteita mitataan neljännesvuosittain. Niitä ovat johtotehtävissä aliedustetun sukupuolen edustajien osuuden
nostaminen 30 %:iin vuoteen 2030 mennessä, naisten osuuden nostaminen rekrytoinnissa 37 %:iin vuoteen
2025 mennessä, työ- ja vapaa-ajan tasapainon ylläpitäminen pitämällä ylityöt matalalla tasolla sekä 90 %:n
suoritusasteen saavuttaminen vuotuisessa My Growth -arvioinnissa, joka kattaa kaikkien työsuhteisten
työntekijöiden työ- ja kehitystavoitteet. Neljännesvuosittaisia raportteja laaditaan niin liiketoimintayksikkö- kuin
konsernitasoillakin. Ulkopuoliset tahot varmentajia lukuun ottamatta eivät validoi tavoitteiden mittaamista, eikä
välietappeja tai -tavoitteita ole asetettu.
Tietoevryn kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin aikana tunnistettiin uusia olennaisia aiheita, minkä
seurauksena laadittiin uusia tavoitteita. Johtoryhmä hyväksyi nämä tavoitteet vuoden 2024 alussa, eikä niihin ole
tehty muutoksia lukuun ottamatta My Growth -tavoitetta, joka päivitettiin muodosta ”Kaikkien työsuhteisten
työntekijöiden vuotuinen My Growth -suoritusprosentti 90 % – huomioi kehitystavoitteet” muotoon ”Kaikkien
työsuhteisten työntekijöiden vuotuinen My Growth -suoritusprosentti 90 % – kattaa työ- ja kehitystavoitteet”.
Kestävyyden ja operatiivisten tavoitteiden seurannassa sekä läpinäkyvyyden ja yhteistyön vaalimisessa
yhteydenpito työsuhteisiin työntekijöihin on keskeistä. Työntekijät saavat määriteltyjen kanavien kautta
säännöllisesti tietoa edistymisestä muun muassa monimuotoisuuden, osallisuuden ja hyvinvoinnin suhteen.
Neljännesvuosittaiset, asianomaisille liiketoiminta-alueille jaettavat tavoitteita koskevat raportit sisältävät tietoja
88

toiminnasta, ja niillä mahdollistetaan toiminnan seuraaminen ja myötävaikuttaminen parannustoimiin.
Työntekijöiden sitoutumista koskevilla kyselyillä seurataan myös tyytyväisyyttä, työ- ja yksityiselämän tasapainoa
ja osallisuutta, ja niistä saatavia havaintoja hyödynnetään päätöksenteossa sekä toimintaa koskevissa
muutoksissa.
Vuonna 2024 aliedustetun sukupuolen edustajien osuus hallituspaikoista oli 30 %, mikä kuvaa edistystä kohti
vuodelle 2026 asetettua 33 %:n tavoitetta. Kolmen prosenttiyksikön ero tavoitteeseen nähden edellyttää työn
jatkamista, mutta kehitys on oikeansuuntaista ja suunnitelmien mukaista. Edustus johtotehtävissä oli 26 % eli
vuodelle 2030 asetettua 30 %:n tavoitetta matalampi, mikä osoittaa, että toimenpiteille on vielä tarvetta. Naisten
osuus rekrytoiduista oli 34 % eli yhtiön suunniteltua tasoa matalampi. Naisten osuus rekrytoiduista on kuitenkin
yleisesti kasvanut, mikä heijastaa myönteistä kehitystä. Tavoitteeseen on tärkeä keskittyä edelleen, jotta 37 %:n
tavoitetaso voidaan saavuttaa ensi vuoden aikana huolimatta haasteista, kuten rekrytoinnin vähenemisestä ja
oppilaitoksista valmistuneiden määrän pienenemisestä. Tiivis yhteistyö liiketoimintayksiköiden välillä on
olennaista rekrytointiprosessien kohdistamisen ja asetettujen tavoitteiden säännöllisen raportoinnin kannalta.
Vuoden 2024 aikana toteutettiin ensimmäinen koko yhtiön kattava palkkaeroarviointi. Tietoevry asetti itselleen
tavoitteeksi varmistaa, että sukupuolten välinen selittämätön (tasoitettu) palkkaero pysyy 5 %:n rajan alapuolella,
ja saavutti globaalisti 3 %:n tason. Vahva tulos kuvaa Tietoevryn sitoutumista palkkatasa-arvoon läpinäkyvillä
käytännöillä, vertailuarvioinnilla ja jäsennellyillä palkitsemisen prosesseilla. Koska arviointi tehtiin ensimmäisen
kerran, se määrittää tärkeän perustason myöhempää kehitystä varten. Tietoevry on sitoutunut torjumaan
epätasa-arvoa entisestään tehostamalla valvontaa ja toteuttamalla säännöllisiä arviointeja varmistaakseen, että
yhtiön palkitsemiskäytännöt ovat oikeudenmukaisia ja tasa-arvoisia.
Tavoitetta, jonka mukaan 100 % esihenkilöistä käy vuosittaisen DEI-koulutuksen, ei saavutettu täysin. Kyseinen
koulutus järjestettiin vuonna 2024 ensimmäistä kertaa, ja se julkaistiin neljännellä vuosineljänneksellä.
Koulutuksen suoritusprosenttiin on voinut vaikuttaa sen päällekkäisyys tiettyjen liiketoiminta-alueiden muiden
koulutusten kanssa. Koska koulutus otettiin käyttöön vasta vuonna 2024, pidemmän aikavälin kehitys ei ole vielä
nähtävissä.
Vuoden 2024 My Growth -suoritusprosentti oli 81 % eli 90 %:n tavoitteen alapuolella. Tämä puute nostaa esiin
tarpeen arvioida My Growth -ohjelmaan liittyviä nykyisiä prosesseja ja käytäntöjä. On tärkeää tunnistaa
mahdolliset tekijät, jotka ovat voineet estää työsuhteisia työntekijöitä saavuttamasta työ- ja kehitystavoitteitaan,
jotta uudelleen- ja täydennyskoulutustarpeet tunnistetaan ja niitä edistetään. Koska kyseessä on uusi tavoite
raportointivuodelle, sitä koskevia trendejä ei ole vielä saatavilla.
Tavoite, joka koskee ylitöiden pitämistä matalalla tasolla, edistyy alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti, sillä
vuonna 2024 saavutettu 1 %:n tulos jää selvästi 3 %:n tason alle. Tämä tukee tavoitetta huolehtia työ- ja
yksityiselämän tasapainosta. Myöhempiä arviointeja tarvitaan, jotta toimintaa voidaan mitata suhteessa tähän
tavoitteeseen. Koska kyseessä on uusi tavoite, aiempiin tuloksiin perustuvaa kehitystä ei ole mahdollista
määrittää.
Omaa työvoimaa tai työntekijöiden edustajia ei osallistettu tavoitteiden edistymiseen liittyvien kokemusten tai
parannusten yksilöintiin. Oleellista yhteydenpitotoimintaa selvitetään vuonna 2025.
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet (S1-6)
Vuonna 2024 Tietoevryn työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuus oli 14 %, josta vapaaehtoisesti lähteneiden
osuus oli 8 %. Kaikkiaan yrityksestä lähti 3 566 henkeä.
Työntekijöiden tietoja kerätään henkilöstöpääoman hallinta-alustan (Workday) kautta sekä manuaalisesti
tytäryhtiöistä, joita ei ole integroitu tälle alustalle. Uusien työntekijöiden osalta vaihtuvuuden laskenta perustuu
edellisvuoden viimeisen päivän ja raportointivuoden viimeisen päivän keskimääräiseen henkilömäärään.
Henkilömäärät raportoidaan raportointijakson lopussa. Vaatimuksen S1-6 mittareihin liittyvässä raportoinnissa ei
käytetä oletuksia. Tilinpäätöksessä henkilöstön määrä ilmoitetaan vakinaisten työsuhteisten työntekijöiden
määrän keskiarvona kyseisenä vuonna sekä vakinaisten työsuhteisten työntekijöiden määränä vuoden lopussa.
Työsuhteisten työntekijöiden määrä sukupuolen mukaa n

2024
Sukupuoli | Työsuhteisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä)
Miehet | 16 422
Naiset | 7 655
Muut | 15
Ei ilmoitettu | 0
Työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärä | 24 092

89

Työsuhteisten työntekijöiden määrä maissa, joissa on vähintään 50 työntekijä ä

2024
Maa | Työsuhteisten työntekijöiden määrä (henkilömäärä)
Itävalta | 278
Bulgaria | 690
Kiina | 1 026
Tšekin tasavalta | 2 504
Tanska | 54
Viro | 131
Suomi | 3 099
Saksa | 103
Intia | 4 178
Latvia | 1 159
Liettua | 136
Norja | 3 874
Paraguay | 91
Puola | 955
Serbia | 92
Slovakia | 148
Ruotsi | 3 683
Ukraina | 1 699
Yhdysvallat | 118

Työsuhteisten työntekijöiden tiedot sopimustyypeittäin eriteltynä sukupuolen mukaan
(henkilömääränä ilmaistuna)

2024
Naiset | Miehet | Muut | Ei ilmoitettu | Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden määrä
7 655 | 16 422 | 15 | 0 | 24 092
Vakinaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä
7 503 | 15 999 | 15 | 0 | 23 517
Määräaikaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä
152 | 423 | 0 | 0 | 575
Vaihtelevalla työajalla työskentelevien työsuhteisten työntekijöiden määrä
5 | 5 | 0 | 0 | 10

Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (S1-8)
Työehdot ja -olot
Tietoevry huolehtii siitä, että sen työsuhteisten työntekijöiden työolot ja -ehdot ovat suurelta osin sellaiset kuin
työehtosopimuksissa on määritelty taikka työehtosopimukset vaikuttavat niihin, erityisesti Euroopan
talousalueella (ETA).
Arvioidessaan muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden työoloja ja -ehtoja Tietoevry pyrkii toimimaan avoimesti
ja noudattamaan toimialan standardeja sovellettavien työehtosopimusten mukaisesti. Tarkkoja arvioita
työehtosopimusten kattavuudesta muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden osalta ei ole saatavilla, mutta yhtiö
pyrkii varmistamaan oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kohtelun kaikissa työvoimasegmenteissään. Vuonna
2024 työehtosopimukset kattoivat 42 % kaikista työsuhteisista työntekijöistä.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun osalta Tietoevry edistää aktiivisesti työntekijöiden ja johdon välistä
yhteydenpitoa määritellyllä tavalla. Euroopan unionissa (EU) sijaitsevat työntekijät kuuluvat EWC-sopimuksen
(European Works Council, eurooppalainen yritysneuvosto) piiriin. Sopimuksella varmistetaan luotettava edustus
90

ja vuoropuhelu asioissa, jotka koskevat työoloja, työehtoja ja työpaikan muita merkittäviä seikkoja. Vuonna 2024
kaikkiaan 66 % työsuhteisista työntekijöistä kuului työntekijöiden edustuksen piiriin Euroopan talousalueella.
Työehtosopimusten kattavuuteen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyviä tietoja kerätään jokaisen
toimintamaan henkilöstöhallinnon asiantuntijoilta manuaalisella prosessilla. Raportoituihin tietoihin sisältyy
vuoden lopun henkilömäärä sekä työehtosopimusten piiriin kuuluvien työsuhteisten työntekijöiden
prosenttiosuus.
Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

2024
| Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu
Kattavuusaste | Työsuhteiset työntekijät – ETA-alue | Edustus työpaikalla (vain ETA-alue)
0–19% | Bulgaria, Tšekin tasavalta, Tanska, Viro, Saksa, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia | Bulgaria, Tšekin tasavalta, Tanska, Viro, Latvia, Slovakia
20–39% | — | —
40–59% | — | —
60–79% | — | Puola
80–100% | Itävalta, Suomi, Norja, Ruotsi | Itävalta, Suomi, Saksa, Liettua, Norja, Ruotsi

Monimuotoisuuden mittarit (S1-9)
Ylimmällä johdolla tarkoitetaan Tietoevry-konsernin toimivaa johtoa. Tiedot kerätään Workday-alustalta
henkilömääränä vuoden lopussa.

2024
Sukupuoli | Ylimmän johdon työntekijöiden lukumäärä | Ylimmän johdon työntekijöiden prosenttiosuus
Miehet | 8 | 89 %
Naiset | 1 | 11 %

Ikäjakauma omassa työvoimassa
Tiedot, jotka liittyvät ikäjakaumaan omassa työvoimassa, kerätään Workday-alustalta ja Excel-sovelluksen
kautta, ja tiedot esitetään henkilömääränä vuoden lopussa.

2024
Ikäjakauma työvoimassa | Työsuhteisten työntekijöiden määrä
Alle 30-vuotiaat | 4 259
30–50-vuotiaat | 14 890
Yli 50-vuotiaat | 4 943

Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) (S1-16)
Tietoevry on analysoinut työsuhteisten työntekijöiden peruspalkkoja arvioidakseen sukupuolten palkkaeroa
hyvin laadittujen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Arviointi kattaa sekä tasoittamattoman palkkaeron, joka
oli 12 % vuonna 2024, että sukupuolten välisen tasoitetun palkkaeron, joka oli 3 % vuonna 2024.
Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero määritetään vertaamalla mies- ja naispuolisten työntekijöiden
kokoaikatyöstä maksettavaa keskimääräistä vuotuista kokonaisansiota, ja se ilmaistaan prosenttiosuutena
miespuolisten työntekijöiden kokoaikatyöstä maksettavasta keskimääräisestä vuotuisesta kokonaisansiosta.
Sukupuolten välisen tasoitetun palkkaeron arviointikehykseen kuuluu korvauksen arviointi vertaisryhmittäin,
maittain ja liiketoiminta-alueittain sekä keskitettyyn henkilöstöhallintojärjestelmään määritettyjen työprofiilien
mukaan sekä vastaavien luokittelujen huomiointi myös keskitetyn järjestelmän ulkopuolella. Näin varmistetaan,
että vertaisryhmät edustavat henkilöitä, jotka tekevät samantyyppistä työtä samassa paikassa ja samalla
liiketoiminta-alueella. Lisäksi analyysissä huomioidaan useita keskeisiä muuttujia, kuten työsuhteisten
työntekijöiden kokemus työuralla ja yksityiselämässä, työsuhteen kesto sekä nykyinen tehtävä yhtiössä ja
esihenkilövastuut.
Tietoevryn kokonaispalkkasuhde määritetään vertaamalla korkeinta ansiota saavan henkilön vuotuista ansiota
muiden työsuhteisten työntekijöiden vuotuiseen mediaaniansioon pois lukien korkeinta ansiota saava henkilö.
Kokonaisansioita koskevat tiedot kerättiin yksilötasolla yhtiön keskitetystä henkilöstöjärjestelmästä, ja tietoja
toimittivat tarvittaessa myös eri maiden henkilöstöhallinnon edustajat (paikallisesti hallinnoitujen etuuksien,
eläkkeiden ja lisien osalta). Vuonna 2024 kokonaispalkkasuhde oli 34 %.
91

Jotta eri maiden työsuhteisten työntekijöiden ansioiden vertailu olisi mielekästä, Tietoevry on korjannut kaikki
yksittäiset ansiotiedot Maailmanpankin ostovoimapariteetin (PPP) perusteella. Työntekijän kokonaisansio
kansainvälisissä dollareissa on määritetty työntekijän työskentelymaahan perustuvalla PPP-muuntokertoimella
(kokonaisansio paikallisessa valuutassa jaettuna PPP-muuntokertoimella), ja kokonaispalkkasuhde on määritetty
tämän summan perusteella.
Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset (S1-17)
Tietoevry kerää tietoja tapauksista, valituksista ja vakavista ihmisoikeusvaikutuksista yhtiön Whistleblowing-
kanavan kautta sekä HR partnereilta. Tiedot yhdistetään vuoden lopussa raportointia varten. Lisäksi yhtiö
tarkistaa kaikki kansallisille yhteyspisteille osoitetut valitukset.
Vuonna 2024 HR partnereille ja Whistleblowing-yksikölle ilmoitettiin kaikkiaan 62 tapauksesta. Ilmoitettuja
syrjintä- ja häirintätapauksia oli raportointivuonna 30. Näistä kolmeen tapaukseen liittyi väitteitä syrjinnästä ja 27
tapausta liittyi häirintään. Asianmukaisen tutkinnan jälkeen 27 tapausta suljettiin, ja kaksi tapausta on yhä
käsittelyssä. Kaikkiaan toteutettiin 16 korjaussuunnitelmaa, ja kuuden suunnitelman tulokset arvioitiin sisäisillä
johdon arvioinnin prosesseilla. Yksi korjaussuunnitelma on yhä toteutettavana, ja 27 tapausta ei enää edellytä
toimia. Yksikään ilmoitettu tapaus ei johtanut sakkoihin, seuraamuksiin tai vahingonkorvauksiin. Vuoden aikana ei
raportoitu vakaviin ihmisoikeuksien loukkauksiin liittyviä tapauksia – kuten pakkotyötä, ihmiskauppaa tai
lapsityövoiman käyttöä.
92

S2 - Arvoketjun työntekijät
Strategia
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (ESRS 2 SBM-3)
Tietoevry on tunnistanut kielteisiä vaikutuksia, jotka liittyvät arvoketjun työntekijöiden
työehtosopimusneuvotteluihin ja yhdistymisvapauteen. Lisäksi tunnistettiin mahdollinen kielteinen vaikutus, joka
liittyy arvoketjun työntekijöiden oikeuteen yhdenvertaiseen kohteluun ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin kaikille.
Suurin osa Tietoevryn hankinnoista tehdään Pohjoismaista, ja kulujen pohjalta arvioituna 200 suurinta toimittajaa
kattaa 85 % kaikilta toimittajilta tehdyistä hankinnoista. Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sijaitsevat toimittajat
kattavat yli 70 % yhtiön vuotuisista hankintamenoista. Näin ollen Tietoevryn riski olla suoraan osallisena
laajamittaisissa tai systemaattisissa kielteisissä vaikutuksissa on rajallinen. Asioidessaan toimittajien kanssa
toimitusketjun alemmilla tasoilla yhtiö voi kuitenkin tulla yhdistetyksi toimittajista lähtöisin oleviin vaikutuksiin
alueilla, joilla työsuojelu ja viranomaisvalvonta on heikkoa ja joilla kyseisiä vaikutuksia ilmenee.
Tällaisilla alueilla saatetaan rajoittaa työntekijöiden oikeutta järjestäytyä ja käydä työehtosopimusneuvotteluita
sekä paikallisten työkäytäntöjen että globaalien toimitusketjujen rakenteen vuoksi. Tällaiset kielteiset vaikutukset
eivät ole toisistaan irrallisia yksittäistapauksia, vaan ne kuvastavat jatkuvia haasteita tietyillä toimialoilla, kuten
elektroniikkavalmistuksessa ja raaka-aineteollisuudessa, joilla työntekijöiden perusoikeuksien loukkaukset ovat
yleisempiä. Lisäksi siirtymä kohti ympäristöystävällisempää ja ilmastoneutraalia toimintaa voi kasvattaa näitä
riskejä erityisesti tietyillä sektoreilla, kuten kestäviin teknologioihin tarvittavien mineraalien
kaivannaisteollisuudessa. Uudelleenjärjestelyt ja kriittisten mineraalien kysynnän kasvu voivat yhdessä
huolellisen hallinnoinnin puutteiden kanssa johtaa työolojen heikkenemiseen vaikuttaen työntekijöiden
työehtosopimusneuvotteluita ja yhdistymisvapautta koskeviin oikeuksiin.
Työntekijät, joihin voi kohdistua olennaisia vaikutuksia Tietoevryn arvoketjussa, voivat olla esimerkiksi
kaivannaisteollisuudessa tai muissa alkupään toiminnoissa työskenteleviä vierastyöläisiä. Koska tämä on
keskeinen osa Tietoevryn laitteidenhankinnan arvoketjua, Tietoevry hankkii laitteita tunnetuilta
maailmanlaajuisilta toimittajilta, joilla on käytössä vakiintuneet ohjelmat työntekijöihin kohdistuvien kielteisten
vaikutusten riskin pienentämiseksi. Vierastyöläiset – jotka ovat mahdollisesti osa Tietoevryn arvoketjua – voivat
kohdata hyväksikäyttöä tai puutteellista suojelua. Teknologia-alalla ja muilla miesvaltaisilla aloilla työskentelevät
naiset voivat kohdata syrjintää ja palkkaeroja, kun taas nuoret työntekijät ja alihankkijoiden työntekijät voivat
joutua työskentelemään epävarmoissa työsuhteissa ja alemmilla palkoilla. Ammattiliittoon kuuluviin työntekijöihin
saattaa kohdistua liittovastaisilla alueilla vastatoimia, kun taas kotoa käsin työskentelevät, kuten IT-etäpalveluita
tarjoavat, voivat kokea eristyneisyyttä ja suojelun puutetta. Lisäksi myös kunnossapitotyöntekijöihin, toimistojen
ja konesalikeskusten huoltotyöntekijöihin sekä teknologia-, laitteistoasennus- ja logistiikkatyötä tekevien
alihankkijoiden työntekijöihin voi kohdistua vaikutuksia, joita ei kuitenkaan pidetä Tietoevryn kannalta
olennaisina.
Tietoevry ei ole tunnistanut pakkotyön tai lapsityövoiman käytön riskiä olennaiseksi omassa toiminnassaan,
mutta niiden riski on kohonnut kauempana toimitusketjussa erityisesti kaivannaisteollisuudessa, josta Tietoevryn
laitteissa käytettävät metallit ja mineraalit hankitaan. Toimittajilla voi olla toimintaa alueilla, joilla on tiedossa
pakkotyön käyttöön liittyviä ongelmia erityisesti kaivannais- tai valmistavassa teollisuudessa. Riski on kohonnut
maissa, joissa työlainsäädäntö on heikompaa, kuten tietyillä Aasian ja Afrikan alueilla. Vaikka Tietoevry ei hanki
raaka-aineita suoraan, se hankkii toimittajilta elektronisia komponentteja, jotka saattavat sisältää kobolttia ja
tinaa. Näitä mineraaleja hankitaan usein alueilta, joilla tiedetään käytettävän pakkotyötä. Tämä on mahdollista
erityisesti artesaanikaivostoiminnassa, jota harjoitetaan pääasiassa Afrikan maissa. Lisäksi palveluiden
ulkoistaminen tai kolmansien osapuolten alihankkijoiden käyttäminen alueilla, joilla esiintyy riski pakkotyön
käytöstä, altistaa Tietoevryn epäsuorasti.
Vuonna 2024 Tietoevry tunnisti kaksi arvoketjun työntekijöihin liittyvää tapausta, joissa saattaa olla kyse
yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, työelämän perusperiaatteista ja
‑oikeuksista annetun ILO:n julistuksen tai monikansallisille yrityksille annettujen OECD:n toimintaohjeiden
noudattamatta jättämisestä. Ensimmäisessä tapauksessa norjalaista toimittajaa syytettiin heikoista työoloista,
mikä johti Norjan avoimuuslain mukaiseen ulkopuoliseen selvitykseen. Tietoevry tutki tapauksen ja aloitti
toimittajan kanssa vuoropuhelun, jossa käsiteltiin Tietoevryn toimittajia koskevia eettisiä periaatteita. Asia ratkesi
keskustelujen myötä.
Toinen tapaus sai alkunsa asiakkaan tiedustellessa, miten Tietoevry huolehtii ihmisoikeuksien kunnioittamisesta
ja työoloista Israelissa sijaitsevien toimittajiensa osalta. Tietoevry teki riskiarvioinnin, konsultoi
ihmisoikeusasiantuntijaa ja otti yhteyttä asianomaisiin asiakastiimeihin. Tilanne on seurannassa, ja toimittajien
kanssa on tarkoitus käydä uusia vuoropuheluja vuonna 2025. Tämän myötä Tietoevry on vahvistanut
ihmisoikeuksia koskevia due diligence -prosessejaan entisestään, ja yhtiö pyrkii selvittämään uusia
kehitysmahdollisuuksia vuonna 2025.
93

Tietoevryn tiedossa ei ole vuonna 2024 raportoituja yhtiön arvoketjuun liittyviä vakavia ihmisoikeusongelmia tai
ihmisoikeuksien loukkauksia.
Koska Tietoevry ei ole tunnistanut yhtään arvoketjun työntekijöihin kohdistuvaa tosiasiallista tai mahdollista
myönteistä vaikutusta, myönteisiä vaikutuksia tuottavaa toimintaa ei vielä ole raportoitavissa. Lisäksi
kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin tulosten mukaan yhtiöllä ei ole olennaisia riskejä tai mahdollisuuksia, jotka
aiheutuisivat vaikutuksista arvoketjun työntekijöihin tai riippuvuudesta arvoketjun työntekijöistä.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet (S2-1)
Tietoevry on sitoutunut kansainvälisesti tunnustettujen ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja tukemiseen kaikkien
ihmisten osalta, joihin sen liiketoiminta vaikuttaa, kaikilla alueilla, joilla yhtiöllä on toimintaa, arvoketjun työntekijät
mukaan luettuina. Tämä sitoutuminen on kuvattu useissa keskeisissä toimintaperiaatteissa, kuten
Ihmisoikeuspolitiikassa, eettisissä periaatteissa, toimittajia koskevissa eettisissä periaatteissa sekä Tietoevryn
hankintapolitiikassa. Ihmisoikeuspolitiikassa esitetyt sitoumukset koskevat yhtä lailla sekä Tietoevryn omaa
työvoimaa että arvoketjun työntekijöitä.
Ihmisoikeuspolitiikan ja eettisten periaatteiden lisäksi Tietoevryn toimittajia koskevat eettiset periaatteet
(toimittajaperiaatteet) ovat keskeisiä periaatteita, joilla käsitellään vaikutuksia arvoketjun työntekijöihin. Niillä
viestitään yhtiön eettisistä ja liiketoimintaan liittyvistä periaatteista, joiden noudattamista odotetaan kaikilta
liikekumppaneilta. Selvyyden vuoksi mainittakoon, että Tietoevryn tekemien yrityskauppojen yhteydessä siirtyvät
toimittajasopimukset eivät alkuvaiheessa sisällä Tietoevryn toimittajaperiaatteita. Toimittajaperiaatteet
sisällytetään kuitenkin uusittaviin tai uusiin sopimuksiin.
Toimittajaperiaatteissa on kuvattu, miten Tietoevry ylläpitää ja kunnioittaa kaikkia kansainvälisesti tunnustettuja
ihmisoikeuksia ja noudattaa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n ohjaavia periaatteita,
monikansallisille yrityksille annettuja OECD:n toimintaohjeita sekä YK:n Global Compact ‑aloitetta.
Toimittajaperiaatteet vastaavat sovellettavia ILO:n yleissopimuksia kaikilta osin, ja niissä käsitellään pakkotyön ja
lapsityövoiman käytön kieltämistä sekä oikeutta yhdistymisvapauteen ja työehtosopimusneuvotteluihin. Näiden
periaatteiden pohjalta toimittajaperiaatteissa kuvataan myös muut odotukset, jotka yhtiö on määritellyt omien
standardiensa perusteella.
Toimittajaperiaatteissa määritellään vähimmäisvaatimukset muun muassa ihmisoikeusasioille, työoloille,
ympäristövastuulle, liiketoimintaetiikalle ja lakien noudattamiselle. Niissä korostetaan, että toimittajien on
tuettava yhdistymisvapautta, mahdollistettava työehtosopimusneuvottelut, suojattava työntekijöiden edustajia
syrjinnältä ja antaa heidän täyttää vastuunsa. Lisäksi toimittajaperiaatteissa vaaditaan yhdenvertaista kohtelua ja
yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille työntekijöille. Niiden mukaan työntekijöihin ei saa kohdistua syrjintää tai
häirintää, joka on luonteeltaan fyysistä, seksuaalista, psykologista tai sanallista ja joka perustuu sukupuoleen,
kansallisuuteen, uskontoon, etniseen taustaan, ikään, vammaisuuteen, seksuaaliseen suuntautumiseen,
raskauteen, siviilisäätyyn, poliittisiin näkemyksiin, ammattiliiton jäsenyyteen, sosiaaliseen tai etniseen alkuperään
tai muuhun paikallisen lainsäädännön mukaan suojeltuun asemaan. Ihmisoikeuksia on välttämätöntä ymmärtää,
kunnioittaa ja noudattaa yhtäläisesti kaikkien työntekijöiden kohdalla olivat he sitten määräaikaisia, vakinaisia tai
alihankkijoiden työntekijöitä. Mikäli paikalliset lait ovat ristiriidassa toimittajaperiaatteiden kanssa, toiminnan
kestävyyden varmistamiseksi noudatetaan näistä tiukempia vaatimuksia.
Toimittajaperiaatteiden vuotuiseen arviointiin hankitaan tietoa vertailuarvioinneista, sidosryhmähaastatteluista
sekä asiantuntijoiden antamasta palautteesta. Prosessilla huolehditaan sidosryhmien painopistealueista ja
huolenaiheista. Säännöllisillä arvioinneilla varmistetaan, että toimintaperiaatteet vastaavat sidosryhmien etuihin
ja odotuksiin myös niiden muuttuessa. Yhteydenpito arvoketjun työntekijöiden kanssa tapahtuu epäsuorasti,
pääasiassa toimittajien hallinnan kautta.
Kunkin toimittajan vastuulla on varmistaa, että sen työntekijät, asianomaiset kumppaniyhtiöt ja alihankkijat
tuntevat toimittajaperiaatteet ja noudattavat vaatimuksia. Tietoevry pyrkii jalkauttamaan toimittajaperiaatteet
koko toimitusketjussaan ottamalla ne osaksi sopimuksia, koulutusohjelmia ja vaatimusten noudattamisen
seurantaa koskevia mekanismeja. Vastuu toimittajaperiaatteiden noudattamisesta on Tietoevry-konsernin
hankintajohtajalla.
Hankintapolitiikan olennainen tarkoitus on varmistaa tehokas toimittajien hallinta, joka tähtää arvon
maksimointiin, hukan ja kokonaiskustannusten minimointiin sekä niin sisäisten kuin ulkoistenkin vaatimusten
noudattamisen varmistamiseen. Politiikka koskee Tietoevryn kaikkia työsuhteisia työntekijöitä, liiketoiminta-
alueita ja toimintoja, ja sen tavoitteena on valita toimittajia, jotka täyttävät Tietoevryn kestävän hankinnan
standardit, ja edellyttää toimittajia noudattamaan samoja standardeja myös omien liikekumppaneidensa kanssa.
Politiikan toteutuksesta vastaa konsernin hankintajohtaja. Politiikkaa päivitetään vuosittain Tietoevryn
vakiomenettelyn mukaisesti sidosryhmien ja asiantuntijoiden painopistealueiden ja huolenaiheiden perusteella.
Politiikan sisältö tuodaan kaikkien työsuhteisten työntekijöiden saataville pakollisella verkkokoulutusmoduulilla
Tietoevry Essentials -ympäristössä.
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa (S2-2)
Koska suurin osa Tietoevryn arvoketjun työntekijöistä toimii arvoketjun alemmilla tasoilla, yhtiö voi vaikuttaa
heidän työoloihinsa vain rajallisesti. Lukuun ottamatta suoraa yhteydenpitoa paikan päällä tehtävien auditointien
aikana yhtiö ei ole laatinut yleistä prosessia suoraan vuorovaikutukseen arvoketjun työntekijöiden kanssa tämän
rajallisen vaikutusvaltansa vuoksi. Koska yhteydenpito arvoketjun työntekijöihin on rajallista, yhtiö ei tällä
hetkellä arvioi tämän yhteydenpidon vaikuttavuutta. Epäsuoraa yhteydenpitoa, joka tapahtuu ensisijaisesti
toimittajien kautta, ylläpidetään valikoiduilla johdon arvioinneilla, joita toteutetaan osana yhtiön toimittajakantaa
94

koskevaa vuotuista riskiarviointia. Arviointien aiheet vaihtelevat vuosittain, jotta niillä voidaan käsitellä yhtiön
tunnistamia olennaisia vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Arviointien lopputulokset sekä auditointien
havainnot ohjaavat päätöksentekoa ja toimia, joilla hallitaan arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia tosiasiallisia ja
mahdollisia vaikutuksia. Tietoevry toteuttaa vuosittain 8–10 johdon arviointia, ja ne kohdistuvat joka vuonna
tyypillisesti eri toimittajiin. Laitteistotoimittajien kohdalla tarkistuksia tehdään vuosittain, ja ne keskittyvät
erityisesti konfliktimineraaleihin. Konsernin hankintajohtaja sekä hankintapäälliköt ja konsernin
vastuullisuustoiminto vastaavat tämän yhteydenpidon toteutuksesta sekä siitä, että sen arvokkaiksi katsotut
tulokset otetaan huomioon Tietoevryn toimittajien hallinnassa. Yhtiö ei ole vielä ryhtynyt toimenpiteisiin
ymmärtääkseen mahdollisesti vaikutuksille erityisen alttiiden tai syrjäytyneiden työntekijöiden näkemyksiä.
Vuonna 2025 Tietoevry aikoo aloittaa suoran vuoropuhelun yhtiön omaa toimintaa lähellä olevien arvoketjun
työntekijöiden, kuten siivous- ja ruokalahenkilöstön, kanssa hankkiakseen tietoa myöhemmän päätöksenteon ja
toiminnan tueksi.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille
huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S2-3)
Tietoevry on sitoutunut ylläpitämään tehokkaita valitus- ja korjaamismekanismeja, jotka on kuvattu yhtiön
Ihmisoikeuspolitiikassa ja toimittajaperiaatteissa. Yhtiö tarjoaa kaikille sidosryhmille läpinäkyvät viestintäkanavat,
joiden kautta ne voivat tuoda huolenaiheita esiin ilman pelkoa vastatoimista. Niihin lukeutuu kolmannen
osapuolen ylläpitämä Whistleblowing-kanava, jonka kautta arvoketjun työntekijät ja muut ulkoiset tahot voivat
tehdä ilmoituksia nimettömästi. Lisätietoja whistleblowing-prosessista on kohdassa G1 - Liiketoiminnan
harjoittaminen. Tietoevry ei ole vielä arvioinut, ovatko arvoketjun työntekijät tietoisia yhtiön prosesseista, joiden
kautta he voivat tuoda esiin huolenaiheitaan tai tarpeitaan, ja luottavatko he näihin prosesseihin. Tietoevry ei
myöskään ole nimenomaisesti vaatinut toimittajiaan tarjoamaan kanavaa, jonka kautta arvoketjun työntekijät
voivat ilmoittaa huolenaiheista. Tämä otetaan huomioon toimittajaperiaatteiden vuosiarvioinnissa vuonna 2025.
Tästä johtuen yhtiö ei vielä seuraa tai valvo toimittajien kanavien vaikuttavuutta.
Paikan päällä tehtävät auditoinnit auttavat Tietoevryä tunnistamaan arvoketjun työntekijöihin kohdistuvat
merkittävät riskit. Jos auditoinnissa tulee ilmi mahdollinen ongelma, Tietoevry laatii yhdessä toimittajan kanssa
toimintasuunnitelman asian korjaamiseksi tietyssä ajassa. Mikäli valituksia tai ongelmia ilmenee, Tietoevry seuraa
tilannetta tiiviisti, kunnes se ratkeaa kaikilta osin, ja varmistaa korjaustoimien toteutumisen ja ylläpidon
toimittajiin ja asianomaisiin työntekijöihin kohdistuvalla seurannalla. Mikäli Tietoevryllä on velvollisuus tarjota
arvoketjun työntekijöille korjaavia toimenpiteitä tai osallistua korjaavien toimenpiteiden tarjoamiseen, kyseinen
tilanne käsitellään yksittäin tapauskohtaisesti. Tarjottujen korjaavien toimenpiteiden vaikuttavuutta ei ole
arvioitu, sillä yhtiö ei ole kohdannut tilanteita, joissa arvoketjun työntekijöihin olisi kohdistunut olennaisia
kielteisiä vaikutuksia, jotka olisivat edellyttäneet korjaavia toimia.
Toimet
Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja
lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja
olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus (S2-4)
Tietoevry on sitoutunut tunnistamaan, vähentämään ja ehkäisemään yhtiön toiminnassa ilmeneviä kielteisiä
vaikutuksia koko arvoketjussa. Alla on kuvattu raportointivuoden keskeiset toimet, joilla pyrittiin ehkäisemään tai
lieventämään tunnistettuja vaikutuksia. Ne käsittävät kaikki kolme arvoketjun työntekijöihin liittyvää olennaista
aihetta. Keskeisten toimien soveltamisala kattaa Tietoevryn toimittajat.
• Kestävyysarviointi: Integroitu osaksi toimittajienvalintaprosessia, jotta voidaan arvioida toimittajien
sitoutumista ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviin asioihin (ESG-asioihin).
Vuodesta 2024 lähtien arvioinnin tulokset vaikuttavat olennaisesti toimittajien lopulliseen valintaan, millä
varmistetaan, että valinnat ovat Tietoevryn vision, tavoitteiden ja toimintaperiaatteiden päämäärien
mukaisia.
• Vuotuinen riskiarviointi: Kaikki toimittajat arvioitiin ja luokiteltiin riskien mukaan, jolloin yhtiö voi vähentää
toimitusketjun riskejä kohdennetusti erityisesti korkean riskin alueilla, mikä vahvistaa toimitusketjun
yleistä resilienssiä. Korkean riskin toimittajiin sovellettiin seurantatoimia, jotka on kuvattu alla.
• Seurantatoimet:
◦ Suoritettiin kolme paikan päällä tehtävää auditointia, joilla saatiin tarkempaa tietoa toimittajien
käytännöistä ja varmistettiin määräysten ja Tietoevryn standardien noudattaminen.
◦ Järjestettiin laitteistotoimittajien kanssa kolme johdon arviointia, joilta odotettiin tarkempaa
ymmärrystä materiaalihankinnoista. Lisäksi käytiin vuoropuheluja, joiden tarkoituksena oli
lieventää geopoliittisesta epävakaudesta tai pakotteista aiheutuvien toimitusketjun häiriöiden
riskejä sekä varmistaa, että toimittajat noudattavat EU:n konfliktimineraaliasetusta ja muita
määräyksiä.
◦ Järjestettiin valittujen toimittajien kanssa kahdeksan johdon arviointia, joissa keskusteltiin
nollapäästötason saavuttamisesta arvoketjussa. Arvioinneilta odotettiin ennakoivan toiminnan
edistämistä tavalla, joka tukee hiilen vähentämistä yhtiön arvoketjussa pitkällä aikavälillä.
◦ Käytiin kuusi kohdennettua vuoropuhelua, joissa toimittajia kannustettiin asettamaan Science
Based Targets ‑tavoitteita. Säännöllisellä yhteydenpidolla, kuten vuoropuheluilla, rakennetaan
luottamusta ja edistetään yhteistyötä vaalien toimitusketjussa jatkuvan parantamisen
kulttuuria.
• Toimittajien koulutus: Kahdelle toimittajalle järjestettiin Tietoevryn toimittajaperiaatteisiin liittyvä
koulutus, jonka odotettiin parantavan toimittajien ymmärrystä eettisistä ja vastuullisista
liiketoimintakäytännöistä ja nostavan toiminnan tasoa koko toimitusketjussa.
95

• Asiakastiimin tuki: Käytiin toimittajien tuella vuoropuheluja kolmen Tietoevryn asiakastiimin kanssa
alueilla, joilla tarvitaan tarkempaa ihmisoikeuksien due diligence -prosessia. Yhteistyö asiakastiimien
kanssa auttaa varmistamaan, että yhtiön arvoketjussa ilmenevät ihmisoikeuksiin liittyvät huolenaiheet
tunnistetaan ja käsitellään lieventäen mahdollisia ihmisiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja yhtiön
toiminnallisia riskejä.
Vuoden 2023 vuosikertomuksessaan yhtiö sitoutui vahvistamaan ja valvomaan toimittajien perehdytysprosessia,
ja työn seurauksena kestävyysarviointi integroitiin osaksi toimittajien valintaprosessia vuonna 2024. Lisäksi
Tietoevry edisti toimittajaperiaatteidensa jalkautusta vuonna 2024 järjestämällä toimittajille koulutuksia.
Keskeisenä toimena, jolla Tietoevry välttää aiheuttamasta tai edistämästä omilla käytännöillään olennaisia kielteisiä
vaikutuksia arvoketjun työntekijöille ja hallitsee arvoketjunsa olennaisia riskejä, yhtiö määrittelee selvästi, että
p erustason vaatimuksena Tietoevry odottaa toimittajiensa noudattavan kaikkia sovellettavia lakeja ja määräyksiä.
Lisäksi Tietoevryn kanssa sopimussuhteessa olevien toimittajien on noudatettava toimittajaperiaatteita, mikä luo
pohjan yhtiön vastuullisen hankinnan käytännöille. Kaikki valitut toimittajat käyvät läpi pakollisen
pakotetarkistuksen. Konsernin hankinnasta ja kumppanuuksista vastaava toiminto, jota johtaa konsernin
hankintajohtaja, seuraa uusia ja uusittavia toimittajasopimuksia tarkoituksena ylläpitää korkeita standardeja ja
varmistaa korkea vaatimusten noudattamisen taso.
Yhtiö varaa erikseen resursseja olennaisten vaikutustensa hallintaan. Niihin lukeutuu tiimi, joka koostuu toimittajien
due diligence -prosessista vastaavista johtajista sekä kestävyysprosessin johtajista. Tiimi tekee läheistä yhteistyötä
konsernin vastuullisuustoiminnon kanssa ja keskittyy huolehtimaan vastuullisesta toimitusketjun hallinnasta
tukemalla ja päivittämällä käytössä olevia prosesseja. Lisäksi panostuksia tehdään myös Supplier Dashboard -
työkaluun, joka mahdollistaa toimittajasopimusten ja niihin liittyvien riskien jatkuvan valvonnan.
Hankintapolitiikan tarjouskilpailussa kuvataan, että kilpailutusprosessiin ei tule kutsua toimittajia, joilla ei ole
kohtuullista mahdollisuutta voittaa tarjouskilpailua. Lisäksi Tietoevryn eettisten periaatteiden mukaan työtovereita
ja muita on kohdeltava kunnioittavasti. Tämän mukaisesti on myös vältettävä tilanteita, joissa Tietoevryn pyynnöt
edellyttäisivät toimittajilta suoraan tai epäsuorasti liiallisia työmääriä, joista voi aiheutua kielteisiä vaikutuksia
arvoketjun työntekijöille.
Saatuaan tiedon mahdollisesta kielteisestä vaikutuksesta asianomaisella hankintapäälliköllä on vastuu huolehtia
vuoropuhelusta toimittajan asiakkuuspäällikön kanssa, jotta voidaan todentaa havainto ja sopia korjaavista ja
ehkäisevistä toimista. Tyypillisesti tällaisiin prosesseihin sisältyy tapaamisia myös toimittajan johdon kanssa.
Toimittajaperiaatteissaan Tietoevry vaatii toimittajia ilmoittamaan Tietoevrylle toimittajaperiaatteiden
rikkomuksista. Tätä valvotaan säännöllisillä vuoropuheluilla hankintapäälliköiden kanssa sekä Whistleblowing-
kanavan kautta. Luotettavien tietojen puutteen vuoksi yhtiö ei ole ryhtynyt toimiin tämänhetkisten olennaisten
vaikutustensa validoimiseksi tai korjaavien toimenpiteiden tarjoamiseksi tai helpottamiseksi.
Tietoevry ei ole ryhtynyt muihin toimiin tai aloitteisiin, joiden ensisijainen tarkoitus on tuottaa myönteisiä
vaikutuksia arvoketjun työntekijöille. Tämän vuoksi yhtiö ei seuraa tai valvo tällaisten aloitteiden vaikuttavuutta.
Tietoevry pyrkii parantamaan ja kehittämään toimittajien arviointityökaluaan vuonna 2025 keskittyen erityisesti
toimittajien luokitteluun sektori- ja toimialakohtaisten riskien perusteella. Tavoitteena on saavuttaa parempi
ymmärrys ja tunnistaa tarkemmin toimitusketjun kohdat, joissa ilmenee yhdistymisvapauteen ja
työehtosopimusneuvotteluihin sekä työntekijöiden yhdenvertaiseen kohteluun ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin
kohdistuvia tosiasiallisia ja mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Entistä tarkempien tietojen perusteella yhtiö pystyy
kohdentamaan toimenpiteitään paremmin. Kehittämällä johtamista ja vuorovaikutusta toimittajien kanssa
Tietoevry pyrkii luomaan keinot yllä kuvattujen toimien vaikuttavuuden seurantaan ja arviointiin vuoden 2025
aikana. Lisäksi vuonna 2025 Tietoevry arvioi mittareita, joita käytetään tällä hetkellä toimittajien hallinnan
seurantaan, tarkoituksenaan asettaa tarkat, mitattavat, olennaiset, tuloslähtöiset ja aikaan sidotut tavoitteet, jotka
tukevat toimintaperiaatteiden päämääriä.
Tietoevryn olennaisia S2-aiheita koskeviin toimintasuunnitelmiin ei liittynyt merkittäviä toimintamenoja tai
pääomamenoja tilikaudella 2024. Tällä hetkellä myöskään tuleviin toimintasuunnitelmiin ei ole varattu taloudellisia
resursseja (pääomamenoja). Vuoden 2025 aikana Tietoevry aikoo tehdä 0,1 milj. euron investoinnin Supplier Due
Diligence -työkaluun korvatakseen nykyään käytössä olevan työkalun. Uusi työkalu on kattavammin automatisoitu,
nykyaikainen ja helppokäyttöinen. Yhtiössä on tarve hallintanäkymälle ja manuaalisen työn vähentämiselle
seurannan yhteydessä, mikä myös pienentää inhimillisten virheiden mahdollisuutta.
Mittarit ja tavoitteet
Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja
olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet (S2-5)
Yhtiön toimintaperiaatteiden päämäärien mukaisesti tavoitteena on varmistaa, että toimittajaperiaatteet
sisällytetään kaikkiin toimittajasopimuksiin. Tietoevry valvoo tätä mittaria ja arvioi sen vaikuttavuutta Supplier
Dashboard -näkymän kautta.
Tavoitteita, jotka koskevat arvoketjun työntekijöihin liittyviä olennaisia aiheita, selvitetään vuoden 2025 aikana.
96

S4 - Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Strategia
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (ESRS 2 SBM-3)
Kuluttajien ja loppukäyttäjien yksityisyys on tunnistettu Tietoevryn olennaiseksi riskiksi ja tosiasialliseksi
myönteiseksi vaikutukseksi yhtiön kaksinkertaisessa olennaisuusarvioinnissa. Tietoevryn kaksinkertainen
olennaisuusarviointi kattaa kaikki kuluttajat ja/tai loppukäyttäjät, joihin todennäköisesti kohdistuu yhtiön
olennaisia vaikutuksia mukaan lukien vaikutukset, jotka liittyvät yhtiön toimintaan ja arvoketjuun sen tuotteiden ja
palveluiden sekä sen liikesuhteiden kautta.
Tietoevryn myönteinen vaikutus kuluttajien ja loppukäyttäjien yksityisyyteen on seurausta yhtiön vahvasta
sitoutumisesta tietosuojaan. Yhtiö huolehtii yksityisyydestä käyttämällä tietoturvallisia teknologioita,
toteuttamalla säännöllisesti tietoturva-auditointeja sekä noudattamalla yleistä tietosuoja-asetusta (GDPR) ja
muita säännöksiä. Lisäksi yhtiö kertoo avoimesti tietojen keräämiseen ja käyttöön liittyvistä käytännöistään.
Luottamuksen rakentaminen vahvoilla yksityisyyskäytännöillä lisää asiakasuskollisuutta ja -tyytyväisyyttä.
Riskien osalta Tietoevry huomioi erityisesti tietosuojan ja kyberturvallisuuden. Koska yhtiö osallistuu kriittisen IT-
infrastruktuurin ja arkaluontoisten tietojen ylläpitoon, tietoturvan loukkauksista voi aiheutua vakavia seurauksia.
Tietoevry jatkaa kyberturvallisuuskyvykkyyksiensä vahvistamista sekä tietoturvamääräysten noudattamista.
Kaikki yksityishenkilöihin vaikuttavat mahdolliset henkilötietojen tietoturvaloukkaukset aiheutuvat tiedon
salassapitoon, saatavuuteen tai eheyteen liittyvistä rikkomuksista. Loukkauksista voi aiheutua erilaisia kielteisiä
seurauksia, kuten henkilötietojen käsittelyn keskeytyminen (esim. palveluiden häiriöt), mahdollinen fyysinen
haitta (erityisesti potilasturvallisuuteen liittyvissä asioissa), huomattavia taloudellisia tai sosiaalisia haittoja sekä
syrjintää. Muita seurauksia voivat olla taloudelliset menetykset, identiteettivarkaudet tai petokset,
yksityishenkilön mainehaitta sekä rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset.
Nämä riskit koskevat kaikkia, mutta niiden vaikutukset riippuvat asianomaisista henkilöryhmistä, henkilötietojen
tyypistä ja siitä, kenen tietojen käsittelystä on kyse. Erityinen riski kohdistuu haavoittuviin ryhmiin sekä
henkilöihin, joiden arkaluonteisia henkilötietoja käsitellään, ja näille ryhmille aiheutuvat mahdolliset seuraukset
voivat olla vakavampia. Tietoevry puuttuu näihin riskeihin suorittamalla yksityisyydensuojaa koskevia
vaikutustenarviointeja (PIA) henkilötietojen käsittelijänä, joka toimii rekisterinpitäjinä toimivien asiakkaidensa
lukuun. Arvioinneilla tunnistetaan ja arvioidaan mahdollisia yksityisyyden suojan riskejä, ja Tietoevry toteuttaa
toimenpiteitä lieventääkseen näitä riskejä sekä minimoidakseen yksityishenkilöihin kohdistuvat kielteiset
seuraukset.
Tuotteiden tai palveluiden kehityksen aikana Tietoevry arvioi huolellisesti henkilötietojen käsittelyn tarkoitusta,
laajuutta ja asiayhteyttä huomioiden niiden henkilöryhmien näkökulmat, joiden tietoja käsitellään. Asiakkaat
voivat käsitellä eri ryhmien henkilötietoja, ja tällaisia ryhmiä voivat olla niiden työntekijät kuluttajat, lapset,
vanhukset, potilaat ja opiskelijat.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet (S4-1)
Tietoevryn pääasiallisia yksityisyyden suojaan liittyviä toimintaperiaatteita ovat yhtiön
yksityisyydensuojapolitiikka ja ihmisoikeuspolitiikka. Yksityisyydensuojapolitiikalla pyritään henkilötietojen
suojeluun tietosuojalakien, kuten erityisesti GDPR-asetuksen, mukaisesti. Tässä politiikassa määritellään, miten
yhtiö käsittelee, hallitsee ja suojaa henkilötietoja osana toimintaansa. Sen keskeisinä tavoitteina on varmistaa
läpinäkyvyys ja tietoturva sekä antaa käyttäjille valta päättää henkilötiedoistaan. Politiikalla käsitellään riskejä,
jotka liittyvät tietoturvaloukkauksiin, yksityisyyden suojan loukkauksiin ja määräysten laiminlyönteihin. Samaan
aikaan sillä pyritään tunnistamaan mahdollisuuksia rakentaa luottamusta ja edistää datalähtöistä innovointia.
Politiikka vastaa GDPR-asetuksen lisäksi myös muita asiaankuuluvia kansallisia ja kansainvälisiä tietosuojalakeja.
Jotkin käytännön osista ovat linjassa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden
(UNGP) kanssa erityisesti liittyen yksityisyyden suojaan perustavanlaatuisena ihmisoikeutena, ja niissä
huomioidaan myös UNGP-periaatteiden vaatimukset due diligence -toimista, joiden tarkoitus on ehkäistä ja
lieventää kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia.
Tätä politiikkaa sovelletaan Tietoevryn toimintaan ja arvoketjuun mukaan lukien henkilötietoja käsittelevät
toimittajat ja kumppanit. Se kattaa kaikki alueet, joilla yhtiöllä on toimintaa, ja käsittää keskeiset sidosryhmät,
kuten kaikki asiakkaat, työntekijät, kumppanit ja loppukäyttäjät, jolloin varmistetaan henkilötietojen suojaus
arvoketjun alku- ja loppupään toiminnassa. Politiikka on sisäisesti saatavilla yhtiön intranetin kautta, ja kaikkien
työsuhteisten työntekijöiden on vuosittain suoritettava yhtiön yksityisyyden suojaa käsittelevä verkkokoulutus.
Politiikkaan perustuva ulkoinen yksityisyydensuojaseloste toimitetaan ulkoisille sidosryhmille pyynnöstä.
Yksityisyydensuojapolitiikan laadinnassa ja arvioinnissa ei ole huomioitu sidosryhmien etuja – politiikka perustuu
yksinomaan EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen vaatimuksiin.
97

Yksityisyydensuojapolitiikan hyväksyy toimitusjohtaja, ja Head of Group Legal on vastuussa sen toteuttamisesta.
Henkilötietojen käsittelijänä Tietoevry ilmoittaa vahvistetuista henkilötietojen tietoturvaloukkauksista omille
asiakkailleen, jotka ovat tietojen omistajia. Loukkausten vakavuuden arviointi on asiakkaiden vastuulla.
Tietoevrylle ei ilmoitettu vuonna 2024 yhdestäkään YK:n ohjaavien periaatteiden, työelämän perusperiaatteista
ja -oikeuksista annetun ILO:n julistuksen tai monikansallisille yrityksille annettujen OECD:n toimintaohjeiden
noudattamatta jättämisestä, johon liittyisi kuluttajia ja/tai loppukäyttäjiä.
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa (S4-2)
Koska Tietoevry käsittelee henkilötietoja sekä omia tarkoituksiaan varten että eri toimialoilla toimivien
asiakkaidensa puolesta, yksityisyys ja tietosuoja ovat yhtiölle ensiarvoisen tärkeitä. Yhtiö on sitoutunut
suojaamaan henkilöiden yksityisyyttä, oikeuksia ja vapauksia toimittaessaan IT-palveluita ja -tuotteita.
Henkilötietojen käsittelijänä Tietoevry noudattaa GDPR-asetusta huolehtien juridisten velvollisuuksien
noudattamisesta erityisesti toimiessaan kumppanina asiakkailleen, jotka ovat rekisterinpitäjiä. Tämä tarkoittaa,
että Tietoevryn henkilötietojen käsittely perustuu yhtiön asiakkaiden antamiin ohjeisiin ja vaatimuksiin, ja näillä
asiakkailla on vastuu huolehtia läpinäkyvyydestä sekä kuluttajien ja loppukäyttäjien yksityisyyden suojaamisesta.
Tietoevry noudattaa palveluissaan ja tuotteissaan sisäänrakennetun ja oletusarvoisen tietosuojan periaatteita
GDPR:n 25. artiklan mukaisesti. Tuotteiden ja palveluiden kehityksen aikana henkilötietojen käsittelyn kohteena
olevien henkilöiden mahdollisia yksityisyyden suojan riskejä arvioidaan huolellisesti ja lievennetään. Toimitettuja
palveluita toteutetaan asiakassopimusten sekä asiakkaiden antamien tietojenkäsittelyä koskevien ohjeiden
mukaisesti.
Asiakasyhteistyössä tietoturvaan liittyvät keskustelut kuuluvat Tietoevryn päivittäiseen toimintaan, kuten
myyntiprosessiin tai palveluiden toimitukseen. Henkilötietojen käsittelijänä Tietoevry ei kuitenkaan pidä suoraan
yhteyttä kuluttajiin tai loppukäyttäjiin. Vastuu huolehtia tietoturvasta ja läpinäkyvästä viestinnästä
loppukäyttäjien kanssa on yhtiön asiakkailla, jotka toimivat rekisterinpitäjinä.
Vastaavasti rekisterinpitäjänä toimiessaan – esimerkiksi käsitellessään työsuhteisten työntekijöidensä,
asiakkaidensa tai ulkopuolisten kumppaneiden henkilötietoja – Tietoevry noudattaa GDPR-asetuksen 25.
artiklaa. Yhtiö arvioi henkilöiden yksityisyyden suojaan kohdistuvia mahdollisia riskejä ja varmistaa, että
asianomaisille ilmoitetaan ennen heidän tietojensa käsittelyä. Lisäksi henkilöille annetaan mahdollisuus ilmaista
huolenaiheensa, esittää kysymyksiä tai käyttää yksityisyyteen liittyviä oikeuksiaan. Tilanteissa, joissa on mukana
työsuhteisia työntekijöitä, Tietoevry voi olla yhteydessä heidän edustajiinsa, kuten eurooppalaisen työneuvoston
(EWC) jäseniin varmistaakseen täyden läpinäkyvyyden.
Koska Tietoevry on merkittävä palveluntarjoaja, joka tekee yhteistyötä monien asiakkaiden kanssa, tietoturvaan
kohdistuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset voivat johtaa laajamittaisiin tai systeemisiin seurauksiin. Tämän
vuoksi yksityisyyden suojaaminen on keskeinen painopistealue yhtiön kaikessa toiminnassa.
Tietoevry on yritysasiakkaita palveleva yhtiö ja henkilötietojen käsittelijä, joten sillä ei ole yleistä prosessia
yhteydenpitoon kuluttajien tai loppukäyttäjien kanssa. Yhteydenpidosta ovat ensisijaisesti vastuussa Tietoevryn
asiakkaat, jotka toimivat rekisterinpitäjinä.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille
huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S4-3)
Kun Tietoevry toimii henkilötietojen käsittelijänä, yhtiö tukee asiakkaitaan (rekisterinpitäjiä) henkilötietojen
hallinnassa. Rekisterinpitäjällä on kuitenkin vastuu tarjota kanavat, joiden kautta sen kuluttajat ja loppukäyttäjät
voivat kertoa yksityisyyteen liittyvistä huolenaiheista tai ongelmista. Tarvittaessa kuluttajat ja loppukäyttäjät
voivat myös tehdä valituksia kansalliselle tietosuojaviranomaiselle GDPR-asetuksessa kuvatulla tavalla. Tietoevry
ei itse tarjoa yhteyspisteitä kuluttajille tai loppukäyttäjille, jollei näin sovita asiakassopimuksessa (jolloin tämä
toteutetaan esimerkiksi tukipalvelun kautta).
Rekisterinpitäjänä Tietoevry viestii läpinäkyvästi keinoista ottaa yhteyttä yksityisyyden suojaan liittyvissä
asioissa. Työsuhteisilla työntekijöillä on pääsy sisäiseen tietosuojaselosteeseen, ja saatavilla on myös julkinen
tietosuojaseloste, jota voivat käyttää ulkopuoliset henkilöt, kuten asiakkaiden edustajat, kumppanit, toimittajat,
vierailijat ja työnhakijat. Lisäksi Tietoevry on perustanut Whistleblowing-kanavan yksityisyyteen liittyvistä
huolenaiheista tai loukkauksista ilmoittamista varten sekä viestinyt tästä kanavasta. Varmistaakseen ongelmista
ilmoittamiseen tarkoitettujen kanaviensa tehokkuuden yhtiö suorittaa kuukausittain suorituskyvyn arviointeja, ja
ylimmälle johdolle raportoidaan vähintään kahdesti vuodessa. Tietoevry ei ole suorittanut erityistä arviointia
selvittääkseen, pidetäänkö yhtiön tietosuojaselostetta luotettavana tapana huolenaiheista ilmoittamiseen
johtuen yhtiön roolista henkilötietojen käsittelijänä. Lue lisää yhtiön yleisten valitus- ja korjaamisprosessien
tiedostamisesta ja luottamuksesta niihin kohdasta G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen.
Tosiasialliset tietoturvaloukkaukset, joissa vaarantuu luottamuksellisuus, palveluiden saatavuus ja henkilöiden
henkilötietoja, käsitellään noudattaen Tietoevryn tietoturvaloukkausten hallintaprosessia, joka sisältää erityisen
menettelyn henkilötietojen tietoturvaloukkausten hallintaan. Raportoidut loukkaukset tutkitaan ja selvitetään, ja
niistä ilmoitetaan asianomaisille sidosryhmille GDPR-asetuksen 33. artiklan mukaisesti. Lisäksi sisäisillä
yksityisyysarvioinneilla ja ulkoisilla auditoinneilla saadaan tietoa mahdollisista henkilöiden yksityisyyteen
vaikuttavista ongelmista.
Jos Tietoevry tunnistaa toimintaa, joka on aiheuttanut tai edistänyt olennaisia kielteisiä vaikutuksia, asiaan
puututaan välittömästi asianmukaisin keinoin. Yhtiön korjaamistoimet on kuvattu henkilöstöpolitiikassa ja
98

ihmisoikeuspolitiikassa. Mikäli Tietoevryllä on velvollisuus tarjota korjaavia toimenpiteitä tai osallistua korjaavien
toimenpiteiden tarjoamiseen, kyseiset tilanteet käsitellään yksittäin tapauskohtaisesti.
Toimet
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja
lähestymistavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja
olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus (S4-4)
Tietoevry hyödyntää olennaista yksityisyyteen liittyvää mahdollisuutta integroimalla yksityisyyden ja tietosuojan
keskeisiin liiketoimintamalleihinsa. Vahvalla yksityisyyden hallinnalla paitsi lievennetään riskejä myös
rakennetaan luottamusta suhteessa asiakkaisiin, kumppaneihin ja loppukäyttäjiin, mikä vahvistaa yhtiön mainetta
ja kilpailukykyä. Keskeisiä toimia, joilla Tietoevry pystyy hyödyntämään tätä mahdollisuutta, ovat seuraavat:
• Sisäänrakennettu ja oletusarvoinen tietosuoja: Tietoevry huomioi yksityisyyden suojaan liittyvät seikat
kaikkien tuotteiden, palveluiden ja sovellusten kehitystyössä alusta lähtien. Toimimalla GDPR-asetuksen
25. artiklan mukaisesti yhtiö varmistaa, että henkilötietoja suojataan oletusarvoisesti
• Vahva tietosuojakehys: Tietoevryn kattava tietosuojakehys auttaa varmistamaan, että tietosuojaa
hallitaan järjestelmällisesti kaikissa liiketoiminnoissa. Kehys sisältää mahdollisten riskien valvonnan,
tietosuojamääräysten noudattamisen sekä tehokkaiden prosessien toteuttamisen henkilötietojen
suojaamiseksi
• Globaalien standardien noudattaminen: noudattamalla GDPR-asetusta ja muita kansainvälisiä
tietosuojalakeja Tietoevry voi vakuuttaa asiakkaille, että heidän tietojaan käsitellään vastuullisesti
• Jatkuva parantaminen: Tietoevry arvioi ja päivittää tietosuojakäytäntöjään säännöllisesti uusien
määräysten, asiakaspalautteen ja alan standardien perusteella. Tällainen mukautuvuus varmistaa, että
yhtiö pysyy johtoasemassa yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan liittyvissä asioissa
Kaikkiaan Tietoevry hyödyntää yksityisyyden suojaa olennaisena mahdollisuutena ottamalla sen osaksi
tuotteitaan, rakentamalla luottamusta, huolehtimalla määräysten noudattamisesta sekä kehittämällä
yksityisyyden suojaa koskevia käytäntöjään vastatakseen markkinoiden muuttuviin vaatimuksiin.
Yksityisyyteen liittyvät roolit ja vastuut on määritelty Tietoevryssä selvästi. Yhtiö on osoittanut resursseja
merkittävien vaikutusten ja riskien hallintaan, ja sillä on esimerkiksi vakiintuneet roolit ongelmien ja tapausten
hallintaa varten. Lisäksi Tietoevryn liiketoiminta-alueilla on tarvittavat resurssit henkilötietojen
tietoturvaloukkauksista ilmoittamista varten GDPR-asetuksen 33. artiklan mukaisesti. Tietoevryn
yksityisyydensuojapolitiikka, menettelyt, ohjeet ja järjestelmät ovat voimassa ja koskevat koko yhtiötä mukaan
luettuina eri toiminnot ja niiden päivittäinen toiminta konsernin tukitoiminnoissa sekä liiketoiminta-alueet, jotka
ovat vastuussa asiakasmyynnistä ja palvelutoimituksista.
Vuoden 2024 alussa Tietoevryn Group Privacy -yksikkö määritti seuraavat painopistealueet yksityisyyden suojan
kehittämiseksi:
• Mahdollisuuksien ja sopimusten hallinta: asiakastiimien sekä myyntihenkilöstön osallistaminen,
henkilötietojen käsittelijän rooli
• GDPR-asetuksen noudattaminen tarjoomassa: tuotetiimien, tuotevastaavien ja johtajien aktivointi,
henkilötietojen käsittelijän rooli
• GDPR-asetus jatkuvien palveluiden toimituksessa: palveluiden toimitustiimien ja -henkilöstön
sisällyttäminen, henkilötietojen käsittelijän rooli
• GDPR-asetus projektitoimituksissa: ohjelma- ja projektipäälliköihin keskittyminen, henkilötietojen
käsittelijän rooli
• GDPR-asetus hankinnassa ja toimittajien hallinnassa: keskeiset työsuhteiset työntekijät, jotka ovat
vastuussa toimittajien GDPR-/tietosuojakäytäntöjen arvioinnista, henkilötietojen käsittelijän ja
rekisterinpitäjän rooli
• GDPR-asetuksen noudattaminen sisäisissä palveluissa: käsittää sovellusvastaavat ja johtajat,
rekisterinpitäjän rooli
• Työsuhteisten työntekijöiden yksityisyyden suojaa koskevan tietoisuuden ja osaamisen parantaminen:
kohdistetaan työsuhteisten työntekijöiden tiettyjen roolien mukaan
Lisäksi Tietoevry suorittaa vuosittain ISAE 3000 -auditointeja, joilla arvioidaan yhtiön yksityisyyden suojaan
liittyvän toiminnan ja prosessien vaikuttavuutta. Näiden hankkeiden tavoitteena on vahvistaa GDPR-asetuksen
noudattamista yhtiön toiminnassa ja varmistaa parempi yksityisyyden suoja.
Tietoevryn sisäinen yksityisyyden suojan parantamiseen tähtäävä toiminta sisältää ennakoivia ja
ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on välttää sovellettavien lakien vastaisia tilanteita. Nämä
toimet parantavat yhtiön yksityisyyden suojaan liittyviä kykyjä ja sen kypsyyttä, jolloin yhtiö pystyy toimittamaan
asiakkaille parempia palveluita, jotka sisältävät tehokkaita tietosuojaratkaisuja. Tämä puolestaan auttaa
asiakkaita täyttämään omat vastuunsa ja velvollisuutensa asiakkaiden käsitellessä kuluttajien ja loppukäyttäjien
henkilötietoja. Tietoevry lieventää kuluttajien ja loppukäyttäjien yksityisyyteen liittyvää riskiä yksityisyyden
suojaa tukevalla toiminnallaan, joka on kuvattu kohdassa Olennainen myönteinen vaikutus.
Vuonna 2023 määriteltyjen toimien pohjalta Tietoevry on jatkanut järjestelmällistä ja kattavaa tietosuojan
hallinnointia myös vuonna 2024. Yhtiö on vuonna 2023 julkistettujen toimintasuunnitelmien mukaisesti
toteuttanut tietosuojakehyksensä mukaista toimintaa keskittyen erityisesti Schrems II -päätökseen sekä EU:n ja
Yhdysvaltain väliseen tietosuojakehykseen. Tarvittavat päivitykset integroitiin hankinnan ja toimittajien hallinnan
prosesseihin sekä sisällytettiin keskeisten sisäisten sidosryhmien koulutuksiin.
99

Group Privacy -yksikkö valvoi läheisesti tietosuojalainsäädännön kehitystä niin EU:ssa kuin muissakin maissa,
joissa Tietoevryllä on toimintaa. Sisäisiä hankkeita toteutettiin muun muassa Intiassa ja Kiinassa. Lisäksi kaikille
työsuhteisille työntekijöille suunnatussa pakollisessa verkkokoulutusohjelmassa saavutettiin lähes sadan
prosentin suoritusaste (99,97 %).
Vuoden aikana Tietoevrylle ei tehty yhtään toteen näytettyä asiakkaiden tietoturvan loukkauksiin liittyvää
valitusta (eli yhtiölle ei määrätty GDPR-asetuksen noudattamatta jättämiseen liittyviä sakkoja). Vuonna 2024
Tietoevrylle ei myöskään ilmoitettu yhdestäkään vakavasta ihmisoikeusongelmasta, joka olisi liittynyt kuluttajiin
tai loppukäyttäjiin.
Tietoevryn Group Privacy -yksikkö on osa konsernin lakiasiainorganisaatiota, ja vuonna 2024 tehtyjä
yksityisyyden suojan parannustoimia käsiteltiin osana konsernin lakiasiainorganisaation toimintakustannuksia.
Toimintasuunnitelmaan ei liittynyt merkittäviä toimintamenoja tai pääomamenoja tilikaudella 2024. Tällä hetkellä
myöskään tuleviin toimintasuunnitelmiin ei ole varattu taloudellisia resursseja (toimintamenoja tai
pääomamenoja).
Mittarit ja tavoitteet
Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja
olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet (S4-5)

Olennainen aihe | Tavoitteeseen liittyvän IRO:n tyyppi | Tavoite | Tulos, 2024 | Tulos, 2023 | Tulos, 2022
Kuluttajien ja loppukäyttäjien yksityisyys | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus, riski | Kaikki työsuhteiset työntekijät (100 %) ovat suorittaneet vuosittaisen yksityisyyskoulutuksen verkossa | 97 % | 100 % | 100 %
Kuluttajien ja loppukäyttäjien yksityisyys | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus, riski | Tietosuojaviranomainen ei määrää yhtään yleiseen tietosuoja-asetukseen liittyviä sakkoja | 0 | 0 | 0

Tietoevry valvoo sekä henkilötietojen käsittelijän että rekisterinpitäjän rooleissa jatkuvasti sisäisen
tietosuojakehyksensä vaikuttavuutta sekä yksityisyyden suojaan liittyvien menettelyjensä tuloksia.
Vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi Tietoevry on määrittänyt yksityisyyden suojaa koskevat tunnusluvut (KPI:t) ja
tavoitteet, joista viestitään selvästi. Yhtiö raportoi säännöllisesti yksityisyyden suojaan liittyvästä suorituskyvystään ja
kypsyyden asteesta yhtiön johtoryhmälle sekä hallituksen tarkastus- ja riskivaliokunnalle.
Yhtiö valvoo työn edistymistä vuosittaisilla yksityisyyden suojan kypsyyttä määrittävillä kyselyillä, sisäisillä arvioinneilla
sekä ulkopuolisilla auditoinneilla. Nämä prosessit auttavat varmistamaan jatkuvan parantamisen yksityisyyden suojaan
liittyvissä käytännöissä ja suorituksissa. Sisäisiä sidosryhmiä on osallistettu yhtiön yksityisyyden suojaa koskevien
tavoitteiden asettamisessa ja toiminnan seurannassa. Tietoevryn työsuhteisilla työntekijöillä – kuten yksityisyyden
suojaan erikoistuneilla ammattilaisilla – sekä keskeisillä sidosryhmillä, kuten tietoturva-, riskinhallinta- ja IT-tiimeillä, on
aktiivinen rooli yksityisyyden suojaan liittyvien oppien tunnistamisessa ja parannusten toteuttamisessa.
Tietoevryllä on useita sisäisiä tavoitteita ja mittareita, joita käytetään kuluttajien ja loppukäyttäjien yksityisyyden
suojaan liittyvien yhtiön tosiasiallisten myönteisten vaikutusten ja riskien hallinnassa. Ne liittyvät esimerkiksi yhtiön
tarjoomaan, GDPR-asetuksen noudattamiseen toimittajien työssä ja sisäisissä palveluissa sekä työsuhteisten
työntekijöiden koulutukseen. Kaikki yhtiön yksityisyyden suojaa koskevat tavoitteet vastaavat Tietoevryn
yksityisyyden suojan tavoitteita ja periaatteita, jotka on määritelty yhtiön yksityisyydensuojapolitiikassa. Tavoitteista
kaksi on ulkoisia, ja ne kumpikin liittyvät yhtiön tosiasialliseen myönteiseen vaikutukseen ja olennaiseen riskiin.
Tavoitetta ”Tietosuojaviranomainen ei määrää yhtään yleiseen tietosuoja-asetukseen liittyviä sakkoja” mitataan
vuosittain. Tiedot kerätään vuoden lopussa sisäisistä lähteistä. Tavoitteen perusvuosi on 2020 ja sitä vastaava
perusarvo on 0.
Tietoevryn toinen tavoite on, että kaikki työsuhteiset työntekijät suorittavat vuosittaisen yksityisyyskoulutuksen
verkossa. Vuonna 2024 tavoitetaso nostettiin 90 %:sta 100 %:iin eli kaikkiin työsuhteisiin työntekijöihin sen vuoksi,
että tämä koulutus on Tietoevryn kaikille työsuhteisille työntekijöille pakollinen. Tavoitteen perusvuosi on 2020 ja sitä
vastaava perusarvo on 89 %. Tämän vuoden tulos jäi odotuksista, mikä johtaa korjaaviin toimenpiteisiin. Kaikkiaan
tulos on kuitenkin hyvällä, edellisvuosia vastaavalla tasolla.
Kuten luvussa BP-1 esitettiin, tavoite ”Tietosuojaviranomainen ei määrää yhtään yleiseen tietosuoja-asetukseen liittyviä
sakkoja” kattaa kaikki Tietoevry-konserniin kuuluvat tahot. Vaatimusten noudattamista voidaan kuitenkin seurata vain
Euroopassa, sillä Euroopan ulkopuolella tapahtuneesta vaatimusten noudattamatta jättämisestä ei ole saatavilla
tietoja. Yksityisyyden suojaa koskevan verkko-oppimiskoulutuksen suoritusastetavoite koskee kaikkia Tietoevry-
konserniin kuuluvia tahoja lukuun ottamatta Bekk-tytäryhtiötä, joka toimii Tietoevryn portfolioyhtiönä. Liittyen
tavoitteeseen, jonka mukaan tietosuojaviranomaiset eivät määrää yhtään GDPR-asetukseen liittyviä sakkoja,
raportointivuoden toiminta vastaa odotuksia vuonna 2018 alkaneen kehityksen mukaisesti. Tämä on seurausta
Tietoevryn kattavasta ja järjestelmällisestä tavasta huolehtia yksityisyyden suojasta ja GDPR-asetuksen
noudattamisesta.
Group Privacy -toiminto valvoo toimintaa kumpaankin tavoitteeseen nähden, ja seurantaa tehdään
neljännesvuosittain. Verkko-oppimistavoitteeseen liittyvää toimintaa seurataan neljännesvuositasolla kolmannesta
neljänneksestä lähtien. Tietoa suorituksista jaetaan ja arvioidaan niin liiketoiminta-alueittain kuin konsernitasollakin.
Vuositason tuloksia jaetaan yhtiön ulkopuolelle.
100

H allinto tapatiedot
G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen 101
101

G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen
Strategia
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (ESRS 2 SBM-3)
Tietoevryn tunnistamia olennaisia myönteisiä vaikutuksia ovat väärinkäytösten paljastajien suojelu sekä
korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen, mukaan lukien koulutus. Keskeisiä tekijöitä ovat yhtiön
toiminta, jolla se edistää läpinäkyvyyttä, eettisiä arvoja, sekä toimenpiteet, joilla suojellaan väärinkäytösten
paljastajia (näihin lukeutuvat anonymiteetin turvaaminen ja vastatoimien estäminen). Tärkeää on myös, että johto
on sitoutunut vaalimaan avointa, eettistä ympäristöä, jossa työntekijät voivat tuoda huolenaiheita esiin
pelkäämättä.
Yhtiö on lisäksi tunnistanut korruption ja lahjonnan mahdollisiksi kielteisiksi vaikutuksiksi johtuen globaalin
toimintansa ja toimitusketjujensa monimutkaisuudesta. Koska yhtiöllä on useita suhteita kolmansiin osapuoliin
sääntelyltään vaihtelevissa ympäristöissä, on olemassa riski, että arvoketjussa ilmenee epäeettisiä käytäntöjä.
Tällaista altistumista lisää yhtiön toimiminen markkinoilla, joiden viranomaisvalvonnan taso vaihtelee.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri (G1-1)
Yrityskulttuurilla on ratkaiseva merkitys Tietoevryn liiketoiminnan menestyksen kannalta. Yrityskulttuuri vaikuttaa
työntekijöiden toimintaan, sitoutumiseen ja hyvinvointiin sekä edistää yhtiön kykyä innovoida ja sopeutua
muutoksiin nopeasti kehittyvässä liiketoimintaympäristössä. Tietoevryn kulttuurin lähtökohtia ovat avoimuus,
luottamus ja moninaisuus, ja sitä vaalitaan viestinnällä, koulutuksella ja kehityksellä sekä vuorovaikutuksella
työsuhteisten työntekijöiden kanssa. Yhtiön yrityskulttuuria arvioidaan työntekijäkyselyillä, seuraamalla
mittareita, kuten työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuutta ja moninaisuutta, sekä kulttuuriauditoinneilla.
Tietoevryn sitoumukset, jotka liittyvät liiketoiminnan harjoittamiseen ja yrityskulttuuriin, on kuvattu muodollisesti
Tietoevryn eettisissä periaatteissa. Niitä tukevat myös Tietoevryn muut toimintaperiaatteet, säännöt ja prosessit,
joista oleellisimmat on kuvattu alla.
Tietoevryn ohjeistus ilmiantoihin koskien eettisiä periaatteita edistää avointa yrityskulttuuria tarjoamalla
turvallisen mekanismin vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä huolenaiheista ilmoittamiseen ilman pelkoa
vastatoimista. Ohjeistuksessa määritellään ilmoitettavat asiat, kuten eettisten periaatteiden loukkaukset, lakien
rikkomukset sekä epäeettinen toiminta, ja kehotetaan sekä työsuhteisia työntekijöitä että ulkopuolisia
sidosryhmiä ilmoittamaan huolenaiheista. Tämä koskee myös työhön liittyvissä suhteissa toimivia sidosryhmiä
(esim. toimittajia, kumppaneita tai asiakkaita). Huolenaiheista ilmoittamisen prosessi on kuvattu myös
säännöissä, joissa kerrotaan ilmoituksiin liittyvästä luottamuksellisesta seurannasta ja ilmoituksen tekijän
suojelusta vastatoimilta. Lisäksi säännöissä määritellään yhtiön sitoutuminen yksityisyydensuojaan liittyvien
periaatteiden turvaamiseen ja noudattamiseen. Tutkinnat toteutetaan oikeudenmukaisesti ja riippumattomasti,
jolloin varmistetaan, että jokaisen osallisen oikeuksia kunnioitetaan. Whistleblowing-yksikön, Group Compliance
Officerin, määrättyjen yhteyshenkilöiden ja eskalointivaliokunnan roolit on määritelty asiakirjassa.
Ilmiantoja koskevan ohjeistuksen sekä niihin liittyvien järjestelmien toteutus edustaa hyviä hallintokäytäntöjä.
Lisäksi se on lakisääteinen velvollisuus monilla lainkäyttöalueilla, kuten EU-jäsenvaltioissa, joissa EU-direktiivi
2019/1937 on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Tietoevryn korruptiontorjuntaohjeistuksen tarkoitus on varmistaa, että yhtiössä noudatetaan kansainvälisiä
standardeja – kuten YK:n korruption vastaista yleissopimusta sekä monikansallisia yrityksiä koskevia OECD:n
toimintaohjeita – sekä Tietoevryn jokaisen toimintamaan paikallisia lakeja. Mikäli paikalliset lait eivät sisällä
ohjausta, Tietoevry soveltaa eettisiä periaatteitaan ja tätä ohjeistusta. Yhtiön ensisijaisena tavoitteena on
ohjeistaa työsuhteisia työntekijöitä korruption torjunnan periaatteista ja asianmukaisesta käytöksestä
liikesuhteissa. Ohjeistuksessa korostetaan, että kaiken liiketoiminnan tulee olla rehellistä, läpinäkyvää ja hyvään
harkintaan perustuvaa. Lisäksi säännöissä painotetaan menestyksekkäiden yhteistyösuhteiden rakentamista
vuorovaikutuksessa ulkoisten kumppaneiden kanssa huolehtien samalla, että vaihdettavat lahjat tai edut ovat
asianmukaisia ja että niitä ei voi koskaan pitää epäeettisinä. Näiden periaatteiden noudattamista odotetaan
Tietoevryn kaikilta työsuhteisilta työntekijöiltä, toimihenkilöiltä ja johtajilta.
Sidosryhmien edut otetaan huomioon määritettäessä ja arvioitaessa toimintaperiaatteita ja ohjeistuksia.
Korruptiontorjuntaohjauksen tuoreimmassa arvioinnissa sidosryhmien näkemykset vaikuttivat useisiin
muutoksiin, kuten lahjoja ja kestitystä koskevien ohjeiden tarkentamiseen selkä selkeän prosessin määrittelyyn
sponsorointi- ja lahjoituskohteiden ehdottamista ja hyväksyntää varten. Eettisiä periaatteita arvioitaessa
huomioitiin sitoumukset vastuullisten ratkaisujen kehittämiseen ja tarkennettiin tietoja, jotka koskevat
työsuhteisten työntekijöiden tehtäviä, rooleja ja omistuksia ulkopuolisissa yrityksissä ja organisaatioissa.
Sidosryhmät huomioitiin myös nimettömien ilmoitusten tekemisen osalta päivitettäessä yhtiön ilmiantoja
koskevaa ohjeistusta, vaikka tämä ei ole lakisääteinen vaatimus.
102

Eettisiä periaatteita, ilmiantoja koskevaa ohjeistusta ja korruptiontorjuntaohjeistusta arvioidaan vuosittain.
Arviointiin osallistuu sisäisiä ja ulkoisia sidosryhmiä sekä asiantuntijoita. Ohjeistukset ovat saatavilla Tietoevryn
intranetissä sekä yhtiön verkkosivuilla. Eettisiin periaatteisiin sisältyy näiden ohjeistusten sisältöä. Ilmiantoja
koskevan ohjeistuksen ja korruptiontorjuntaohjeistuksen hyväksyy Head of Group Legal, ja ohjeistusten
noudattamisesta vastaa Group Compliance Officer.
Vuoden 2024 lopussa suoritetussa koko yhtiön laajuisessa korruptioriskiarvioinnissa tunnistettiin toiminnot, jotka
ovat kaikkein alttiimpia korruptiolle ja lahjonnalle. Tietoevryn korruptioriskit liittyvät usein rooleihin, joihin liittyy
merkittävää päätöksentekovaltaa ja joissa yksittäiset henkilöt vaikuttavat sopimuksiin ja keskeisiin liikesuhteisiin
erityisesti arvoltaan suurissa transaktioissa ja neuvotteluissa. Lisäksi toimintoja, joissa käsitellään Tietoevryä tai
kolmansia osapuolia koskevaa luottamuksellista tai arkaluontoista strategista, taloudellista tai teknistä tietoa,
koskee korruptioriski, joka liittyy näiden tietojen mahdolliseen väärinkäyttöön henkilökohtaisen edun tavoittelun
vuoksi. Riskialttiiksi tunnistettuja toimintoja ovat hankinta, toimitus ja myynti, henkilöstöhallinto, matkustamiseen
liittyvä hankinta, turvallisuus, liiketoiminnan kehitys, johtoryhmä, viestintä ja brändi, talous ja kirjanpito sekä
projektinhallinta. Vuonna 2025 Tietoevry alkaa seurata korruptiontorjuntaa koskevan verkkokoulutuksen
suoritusastetta riskialttiissa toiminnoissa. Yhtiö ei ole vielä mitannut, kuinka suuren osan näistä toiminnoista
koulutus kattaa, mutta aikoo tehdä sen vuonna 2025. Vastaavasti kyseisiä tietoja ei ole saatavilla vuoden 2024
raportointikaudelta.
Ilmianto- ja raportointimekanismi
Kaikki konsernin työsuhteiset työntekijät ja palkattu henkilöstö kaikissa maissa ja tytäryhtiöissä voivat ilmoittaa
vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä huolenaiheista. Yhtiö katsoo ilmoituksen tekemisen oikeudeksi ja
velvollisuudeksi epäiltäessä väärinkäytöksiä. Ilmoituksia on mahdollista tehdä Whistleblowing-kanavan tai
konsernin juridisten yhtiöiden määrättyjen yhteyspisteiden kautta. Kaikki ilmoitukset käsitellään
luottamuksellisesti, ja ilmoittaja voi pysyä nimettömänä. Whistleblowing-kanavaa voivat käyttää myös ulkoiset
tahot, kuten asiakkaat, toimittajat ja yhteistyökumppanit. Whistleblowing-kanavaan liittyvä tiedottaminen on osa
eettisiä periaatteita koskevaa vuosittain suoritettavaa pakollista verkkokoulutusta, ja ilmoitusprosessi on
määritetty selvästi ilmiantoja koskevassa ohjeistuksessa. Työsuhteisten työntekijöiden tietoisuutta valitus- ja
korjaamisprosesseista sekä luottamusta niihin seurataan epäsuorasti vuosittaisten ilmoitusmäärien ja
nimettömien ilmoitusten osuuden kautta. Yhtiö ei kuitenkaan toteuttanut vuonna 2024 muodollisia arviointeja
siitä, ovatko työsuhteiset työntekijät todella tietoisia huolenaiheista ilmoittamisen prosesseista ja luottavatko he
niihin. Yhtiöllä on käytössä menettelyt, joilla varmistetaan oikea-aikainen reagointi liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyviin häiriötilanteisiin, kuten korruptio- ja lahjontatapauksiin. Whistleblowing-yksikölle tehdyt ilmoitukset
käsitellään neljän työpäivän kuluessa, ja niiden tilanteesta tiedotetaan kolmen kuukauden kuluessa.
Oikeudenmukaisen prosessin varmistamiseksi kaikilla osallisilla tahoilla on mahdollisuus antaa tietoja
tapauksesta. Tietoevryn whistleblowing-prosessista vastaa Group Compliance Officer, joka huolehtii siitä, että
kaikki ilmoitukset kirjataan tietoturvallisesti niin, että vain valtuutetuilla henkilöillä on pääsy niihin. Group
Compliance Officer arvioi kunkin ilmoituksen, päättää lisätutkinnan tarpeesta ja vie asian mahdollisesti
eskalointivaliokunnan käsiteltäväksi.
Whistleblowing-prosessissa keskeistä on suojelu vastatoimilta, ja väärinkäytösten paljastajia kannustetaan
ilmoittamaan Whistleblowing-yksikölle ilmoitusten mahdollisista kielteisistä seurauksista. Yksikkö valvoo
väärinkäytösten paljastajien suojelua jatkuvasti ja raportoi siitä tarkastus- ja riskivaliokunnalle puolivuosittain.
Vuonna 2024 väärinkäytösten paljastajilta ei saatu ilmoituksia väitetyistä vastatoimista. Tietoevryn
whistleblowing-järjestelmä täyttää EU-direktiivin (2019/1937) vaatimukset ja muut juridiset vaatimukset.
Whistleblowing-järjestelmän toiminta on muusta johdosta riippumatonta, ja vakavat tapaukset voidaan eskaloida
ylimmälle johdolle esimerkiksi toimitusjohtajan tai tarkastus- ja riskivaliokunnan käsiteltäviksi. Tarkastus- ja
riskivaliokunta arvioi ilmoituksia ja vakavia tapauksia säännöllisesti läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden
varmistamiseksi.
Ilmiantoja koskevassa ohjeistuksessa kuvataan Tietoevryn sitoutuminen sen varmistamiseen, että huolenaiheista
vilpittömästi ilmoittaneita henkilöitä suojellaan kaikenlaisilta vastatoimilta. Suojelu koskee sekä muodollisia
toimia, kuten irtisanomista, että epämuodollisia toimia, kuten sopimatonta kohtelua tai kiusaamista. Group
Compliance Officerilla on vastuu estää vastatoimet ja huolehtia oikeudenmukaisesta tutkintaprosessista.
Väärinkäytöksiä koskevien ilmoitusten käsittelyn lisäksi Tietoevry huolehtii liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyvien häiriötilanteiden seurannasta. Mahdolliset väärinkäytökset ja muut liiketoimintaetiikkaan ja
vaatimustenmukaisuuteen liittyvät ilmoitetut huolenaiheet arvioidaan ja tutkitaan tapauksen luonteen ja
vakavuuden perusteella. Tutkinta suoritetaan sisäisten ohjeiden mukaisesti, ja siihen voi osallistua asianomaisia
toimintoja, kuten lakiasiainorganisaatio, Compliance-toiminto tai henkilöstöhallinto sekä tarvittaessa ulkopuolisia
asiantuntijoita. Tutkinnoissa saatuja löydöksiä hyödynnetään korjaavissa toimenpiteissä, toimintaperiaatteiden
kehittämisessä sekä riskejä lieventävissä toimenpiteissä tarkoituksena ylläpitää eettisiä liiketoimintamalleja.
Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen (G1-3)
Tietoevryn eettisissä periaatteissa ja korruptiontorjuntaohjeistuksessa määritellään yhtiössä noudatettavat
lahjonnan ja korruption torjuntaa koskevat säännöt. Tämän lisäksi Tunne vastapuolesi -ohjeistus ja muut
yritysprosessit auttavat ehkäisemään väärinkäytöksiä ja muodostamaan kattavan kehyksen laki- ja
vaatimustenmukaisuusasioita varten, mikä tukee Tietoevryn harjoittamaa korruption ja lahjonnan torjuntaa.
Tapausten ehkäisemiseen ja havaitsemiseen käytetään työsuhteisille työntekijöille ja edustajille suunnattua
koulutusta ja tiedotusta, kun taas talousprosessien sisäisillä kontrolleilla estetään lainvastaisten tai tekaistujen
transaktioiden suorittaminen. Kaikki korruptioon ja lahjontaan liittyvät väitteet tutkitaan ilmiantoja koskevan
ohjeistuksen mukaisesti.
103

Konsernin Whistleblowing-yksikkö ja eskalointivaliokunta toimivat linjajohdosta ja talousprosessien johdosta
riippumattomasti puolueettomuuden takaamiseksi. Tutkintojen tuloksista raportoidaan tarkastus- ja
riskivaliokunnalle puolivuosittain tai ilmiantoja koskevan ohjeistuksen edellyttämällä tavalla.
Lahjonnan ja korruption vastaisista toimintaperiaatteista viestitään Tietoevryn eettisiä periaatteita koskevassa
verkkokoulutuksessa, ja yhtiön oppimisenhallinta-alustalla on saatavilla erillisiä lahjonnan ja korruption torjuntaa
käsitteleviä koulutusmoduuleja. Kaikkien työsuhteisten työntekijöiden, mukaan lukien hallinto-, johto- ja
valvontaelinten jäsenet, on suoritettava vuosittain eettisiä periaatteita käsittelevä verkkokoulutus. Siinä käydään
läpi korruption ja lahjonnan torjuntaa, kuvataan periaatteita ja annetaan ohjeistusta liiketoimintaan liittyvien
lahjojen ja kestityksen arvioinnista.
Vuonna 2024 yhtiössä ei ollut yhtään vahvistettua korruptio- tai lahjontatapausta.
Mittarit ja tavoitteet
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät tavoitteet (ESRS 2 MDR-T)

Olennainen aihe | Tavoitteeseen liittyvän IRO:n tyyppi | Tavoite | Tulos, 2024 | Tulos, 2023 | Tulos, 2022
Yrityskulttuuri, korruptio ja lahjonta (ehkäiseminen ja havaitseminen) | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus | Kaikki työsuhteiset työntekijät (100%) ovat suorittaneet vuosittaisen toimintaohjekoulutuksen verkossa | 96 % | 96 % | 96 %
Korruptio ja lahjonta (tapaukset) | Mahdollinen kielteinen | Whistleblowing-yksikkö ei havaitse yhtään korruptiotapausta (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 0 | N/A | N/A

Tietoevry hyödyntää tavoitteiden asettamisessa vertailuarviointeja, lainsäädäntöarviointeja sekä työsuhteisten
työntekijöiden tarpeiden arviointeja. Keräämällä tietoa sisäisistä kyselyistä, vaatimustenmukaisuutta koskevista
raporteista sekä kansainvälisistä standardeista varmistetaan, että tavoitteet ovat käytännöllisiä ja olennaisia.
Työsuhteiset työntekijät ja johto osallistuvat konsultointien kautta, ja näkökantoja hankitaan myös toimintojen
välisiltä tiimeiltä, joihin osallistuvat strategia, henkilöstöhallinto, talous ja vastuullisuustoiminto. Johtoryhmän
hyväksymät lopulliset tavoitteet heijastavat aiempaa toimintaa, ja ne on linjattu organisaation ja työvoiman
tarpeiden mukaan.
Tavoitteet saivat johtoryhmän lopullisen hyväksynnän, eikä niiden määrittelyn aikana tehty oletuksia. Tavoitteet
on linjattu useiden toimintaperiaatteiden ja ohjeistusten päämäärien mukaan huomioiden muun muassa
Tietoevryn eettiset periaatteet, korruptiontorjuntaohjeistus ja ilmiantoja koskeva ohjeistus.
Eettisiin periaatteisiin liittyvää verkkokoulutusta seurataan Tietoevryn oppimisenhallintajärjestelmän kautta.
Tämän tavoitteen osalta oletuksina ovat täysi työsuhteisten työntekijöiden osallistuminen ja
verkkokoulutusresurssien saatavuus kaikille asianomaisille koulutettaville sekä edistymisen tarkka seuranta
sitouttamisen ylläpitämiseksi. Tavoitetta seurataan kuukausi- ja neljännesvuositasolla. Neljännesvuosittaisten
raporttien tulokset on eritelty liiketoiminta-alueittain, mikä mahdollistaa valvonnan ja seurantatoimien paremman
kohdentamisen. Yhtiö olettaa, että eettisiä periaatteita käsittelevän koulutuksen suorittaneet työsuhteiset
työntekijät pystyvät todennäköisemmin havaitsemaan ja estämään korruptiota tai lahjontaa. Eettisiä periaatteita
koskevan vuosittaisen verkkokoulutuksen 100 %:n suoritusastetavoite koskee kaikkia Tietoevry-konserniin
kuuluvia tahoja lukuun ottamatta Bekk-tytäryhtiötä, joka toimii kaikilta osin Tietoevryn portfolioyhtiönä. Tämän
tavoitteen perusvuosi on 2019 ja perusarvo on 90 %:n suoritusaste. Kyseessä on vuositason tavoite, ja vuoden
2024 aikana tavoitetasoa nostettiin 90 %:n suoritusasteesta 100 %:iin, sillä koulutus on Tietoevryn kaikille
työsuhteisille työntekijöille pakollinen.
Tietoevryn tavoitetta, jonka mukaan Whistleblowing-yksikkö ei havaitse yhtään korruptiotapausta, tuetaan
sisäisillä kontrolleilla, auditoinneilla, itseraportointimekanismeilla (Whistleblowing-kanava mukaan luettuna) sekä
vaatimustenmukaisuuden valvonnalla. Tutkinta aloitetaan viipymättä aina, kun huolenaiheita tai väitteitä ilmenee.
Tämä tavoite nojaa siihen, että käytössä olevat korruptioriskien havaitsemiseen tähtäävät prosessit ovat
vaikuttavia, että niistä ollaan tietoisia ja että niihin luotetaan. Edistymistä seurataan jatkuvasti olennaisista
sisäisistä lähteistä saatavien tietojen perusteella, ja sitä valvoo Whistleblowing-yksikkö. Tavoitteen perusvuosi on
2024 ja perusarvo on nolla.
Kumpikin tavoite hyväksyttiin vuoden 2024 alussa. Tavoitteiden mittaamista eivät ole validoineet ulkopuoliset
tahot varmentajia lukuun ottamatta, eikä välietappeja tai -tavoitteita ole asetettu.
Vuonna 2025 selvitetään oleellisia ja todennettavissa olevia tavoitteita, jotka liittyvät olennaiseksi aiheeksi
tunnistettuun väärinkäytösten paljastajien suojeluun. Väärinkäytösten paljastajien vahingolliselta toiminnalta
suojeluun liittyy toimintaperiaatteita ja toimia, joiden vaikuttavuutta Whistleblowing-yksikkö seuraa. Yksikkö
myös valvoo väitteitä vastatoimista. Tapauksissa, joissa vastatoimien riski on kohonnut, riskejä lieventäviä
toimenpiteitä harkitaan ja toteutetaan tarvittavassa laajuudessa. Yhtiön eettiset periaatteet kieltävät
vahingollisen toiminnan väärinkäytösten paljastajia kohtaan. Yhtiöllä on nollatoleranssi tällaista toimintaa
kohtaan ja vastaavasti nollaan tapaukseen tähtäävä tavoite.
Eettisiä periaatteita käsittelevän koulutuksen suoritusaste jäi hieman tavoitteesta ja oli raportointivuonna 96 %.
Tulos voi liittyä siihen, että soveltamisalaa laajennettiin kattamaan useampia tahoja kuin aiempina vuosina.
96 %:n suoritusasteen saavuttaminen laajemmasta soveltamisalasta huolimatta kertoo myönteisestä
kehityksestä, joka voi jatkua myös tulevina vuosina.
104

Yhtiöllä on nollatoleranssi korruptiota kohtaan, ja raportointivuoden tulokset ovat tyydyttävät. Koska Tietoevry
on globaalisti toimiva monikansallinen yhtiö, sen liiketoimintaan liittyy lähtökohtaisesti korruption ja lahjonnan
riski. Tämän vuoksi tarvitaan jatkuvaa työtä epäiltyjen korruptiotapausten ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja
mahdollisesti myös tutkintaan.
Korruptio- ja lahjontatapaukset (G1-4)
Vuonna 2024 Tietoevrylle ei annettu yhtään tuomiota korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien
rikkomisesta eikä yhtiö näin ollen maksanut niihin liittyviä sakkoja. Tämän vuoksi yhtiö ei ryhtynyt vuoden aikana
toimiin, joilla olisi tarjottu yksin tai yhteistyössä tai tuettu korruptioon ja lahjontaan liittyviä korjaavia
toimenpiteitä. Yksi yhtiöön liittyvä väitetty korruptiotapaus jäi kuitenkin avoimeksi vuoden aikana. Tapauksesta
raportoitiin ensimmäisen kerran vuonna 2018, ja siinä oli osallisena Tietoevryn entinen työsuhteinen työntekijä,
joka sai Valko-Venäjällä tuomion virkamiehen lahjonnasta. Tämän seurauksena Tietoevry Banking Latvia SIA:ta
(aiemmin SIA Tieto Latvia) kohtaan nostettiin vuonna 2020 syytteet sisäisten kontrollien laiminlyönnistä ja
veropetoksesta. Tapaus odottaa edelleen käsittelyä Riian käräjäoikeudessa. Tietoevry kiistää syytteet ja jatkaa
kantansa puolustamista.
Toimet
Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät toimet ja resurssit (ESRS 2 MDR-A)
Tietoevryn olennaisten aiheiden perusteella raportointivuonna toteutettiin alla mainitut toimet tarkoituksena
ehkäistä tai lieventää kielteisiä vaikutuksia sekä vahvistaa entisestään yhtiön tosiasiallisia myönteisiä vaikutuksia.
Keskeisten toimien soveltamisala ulottuu pääasiassa Tietoevryn työsuhteisiin työntekijöihin ja muihin
sidosryhmiin, joihin sovelletaan yhtiön eettisiä periaatteita.
• Korruption torjuntaan liittyvän riskiarvioinnin toteuttaminen luontaisten riskien ja olennaisten lieventävien
toimien tunnistamiseksi tarkoituksena varmistaa vaatimusten tehokas noudattaminen Tietoevryssä.
Lisäksi riskiarvioinnilla määritettiin yhtiön toiminnot, joissa korruption riski on korkein.
• Eettisiin periaatteisiin liittyvää verkkokoulutusta on tuotu esiin yhtiön sisäisellä viestintä- ja
vuorovaikutusalustalla tarkoituksena lisätä koulutuksen suoritusastetta työsuhteisten työntekijöiden
joukossa.
Alla kuvattujen toimien toteutus ja viimeistely on aikataulutettu vuodelle 2025:
• Valitusten raportointiprosessia koskevan tietopaketin kehittäminen, jotta voidaan lisätä tietoisuutta
asiasta koko organisaatiossa ja tukea työsuhteisia työntekijöitä huolenaiheista ilmoittamisessa
• Sisäinen kampanja käyttäytymisestä ja kollegoiden kohtelusta yrityskulttuurissa määritellyllä tavalla.
Vuonna 2023 toteutettiin useita liiketoiminnan harjoittamista ja yrityskulttuuria tukevia hankkeita. Niitä olivat
kaikille työsuhteisille työntekijöille pakollinen Tietoevryn eettisiä periaatteita käsittelevä koulutus, jonka
suoritusaste koko vuonna oli 96 %. Globaalilla sisäistä tietoisuutta käsittelevällä tilaisuudella pyrittiin tukemaan
keskustelua eettisistä asioista työsuhteisten työntekijöiden parissa. Muita toimenpiteitä olivat Tunne
vastapuolesi -ohjeistuksen sekä rahanpesun torjuntaa koskevan ohjeistuksen toteutus ja seuranta sekä jatkuvat
tietoisuutta käsittelevät tilaisuudet ja koulutukset, joiden tarkoitus oli vahvistaa Tietoevryn
vaatimustenmukaisuuskulttuuria kolmansien osapuolten hallintokäytäntöjen arvioinnilla. Lisäksi asiakastiimeille
järjestettiin koulutusta liiketoimintaetiikkaan liittyvistä työkaluista ja prosesseista.
Tietoevryn olennaisia G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen -alueen aiheita koskeviin toimintasuunnitelmiin ei
liittynyt merkittäviä toimintamenoja tai pääomamenoja tilikaudella 2024. Tällä hetkellä myöskään tuleviin
toimintasuunnitelmiin ei ole varattu taloudellisia resursseja (toimintamenoja tai pääomamenoja).
105

Yhteisökohtaiset
tiedot
Kyberturvallisuus 106
Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen 109
Liitteet 111
106

Kyberturvallisuus
Strategia
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (ESRS 2 SBM-3)
Tietoevryn sitoutuminen laadukkaiden, tietoturvallisten palveluiden ja tuotteiden tarjoamiseen on keskeinen osa
asiakkaiden tarpeisiin vastaamista ja yhtiön tuloksen kehittämistä. Yhdessä tietoturvallisten ohjelmistojen ja
palveluiden kasvavan kysynnän kanssa tämä tarjoaa Tietoevrylle olennaisen taloudellisen mahdollisuuden
tuottaa liikevaihtoa tarjoamalla tietoturvan takaavia ratkaisuja. Panostamalla ennakoiviin toimenpiteisiin,
tehokkaaseen jatkuvuussuunnitteluun sekä häiriö- ja kriisitilanteiden hallintaan Tietoevry voi vahvistaa yhtiön
mainetta ja asiakkaidensa luottamusta minimoiden samalla mahdollisten häiriötilanteiden vaikutuksia.
Kyberturvallisuus on Tietoevrylle myös olennainen riski. Entistä kehittyneemmät kyberhyökkäykset muodostavat
huomattavan riskin, johon sisältyy mahdollisesti tiedon menetystä ja palveluihin kohdistuvia vahinkoja. Tämä voi
johtaa kielteisiin talous- ja mainevaikutuksiin. Lisäksi tuleva tietoturvasääntely voi vaikuttaa palveluiden ja
tuotteiden kehitysprosesseihin kasvattaen mahdollisesti tietoturvan varmistamiseen liittyviä kustannuksia.
Ruotsissa sijaitsevaan konesalikeskukseen vuoden 2024 alussa kohdistuneen kiristysohjelmahyökkäyksen
jälkeen Tietoevry toteutti kyberturvallisuuden kaksinkertaisen olennaisuuden uudelleenarvioinnin. Yhtiö oli jo
tunnistanut kyberturvallisuuden olevan sekä mahdollisuus että riski. Arvioinnissa kuitenkin korostui
kyberturvallisuuden olennainen mahdollinen kielteinen vaikutus, joka on seurausta yhä monimutkaisemmista
kyberturvallisuusuhkista ja hyökkäysten mahdollisista vaikutuksista. Lisätietoja on luvun SBM-3 taulukossa
Olennaisten riskien ja mahdollisuuksien aiheuttamat raportointikauden taloudelliset vaikutukset.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Kyberturvallisuuteen liittyvät toimintaperiaatteet (ESRS 2 MDR-P)
Tietoevryn tietoturvapolitiikka noudattaa ISO:n (International Organization for Standardization) ja IEC:n
(International Electrotechnical Commission) standardeja, erityisesti ISO 27001:2022 -standardia, sekä toimialan
parhaita käytäntöjä, joihin lukeutuu Information Security Forumin julkaisema Standard of Good Practice for
Information Security (SOGP). Yhtiön tietoturvapolitiikassa kuvataan myös yhtiön tietoturva- ja
kyberturvallisuusasioita koskevat toimintaperiaatteet, ja sen tarkoituksena on määritellä yleinen lähestymistapa
tieto-omaisuuden, infrastruktuurin ja resurssien suojeluun valtuuttamattomalta käytöltä, levitykseltä,
muokkaamiselta ja tuhoamiselta perustuen riskeihin ja noudattaen sisäisiä ja ulkoisia vaatimuksia.
Tietoevry on asiakkaidensa luottama palveluntarjoaja, joka tuottaa liiketoimintakriittisiä palveluita asiakkailleen ja
yhteiskunnalle, joten yhtiön tietoturvaan ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden on oltava erottamaton osa
sen kaikkia palveluita, tuotteita ja prosesseja. Yhtiö toteuttaa, ylläpitää ja kehittää jatkuvasti tietoturvan
hallinnointia tietoturvapolitiikkansa perusteella. Tietoturvapolitiikan mukaisesti yhtiön tietoturvan hallintakeinot
on kuvattu ja dokumentoitu soveltuvuuslausunnossa (SoA, Statement of Applicability) ja asianmukaiset
tietoturvan hallintakeinot on toteutettu osana Tietoevryn palveluita ja sovelluksia. Tietoturvapolitiikan sekä siihen
liittyvien sääntöjen ja prosessien perusteella kuvataan yhtiön tietoturvaa koskevat periaatteet ja vastuut, kuten
jokaisen työsuhteisen työntekijän, kumppanin ja alihankkijan vastuu toimia tietoturvatietoisella tavalla ja ilmoittaa
epäilemistään tietoturvapoikkeamista, jotka he saavat tietoonsa.
Talousjohtaja ja toimitusjohtaja tarkistavat ja hyväksyvät tietoturvapolitiikan vuosittain. Hyväksyntäprosessia
valvoo tietohallintojohtaja, kun taas tietoturvajohtajalla on ensisijainen vastuu politiikan ja siihen liittyvien
sääntöjen toimeenpanosta koko organisaatiossa. Politiikkaa sovelletaan kaikkiin työsuhteisiin työntekijöihin ja
kaikkeen toimintaan, ja se sisältää ohjeita yhteistyökumppaneille, toimittajille ja alihankkijoille, jotka osallistuvat
Tietoevryn palveluiden ja tuotteiden toimittamiseen.
Sidosryhmien edut otetaan huomioon laadittaessa ja tarkistettaessa tietoturvapolitiikkaa ja siihen liittyviä
sääntöjä. Tarkoituksena on varmistaa, että politiikka vastaa liiketoiminnan tarpeita sekä tulevia muutoksia laeissa
ja määräyksissä, asiakkaiden vaatimuksissa ja vaatimustenmukaisuudessa. Politiikan uusimmassa tarkistuksessa
käsiteltyjä sidosryhmien näkökohtia olivat esimerkiksi tietoturvavaatimuksiin tehdyt parannukset, kuten uusien
valvontakeinojen noudattaminen, asiakkaiden ja sääntelyn vaatimusten huomiointi, keskeisten valvontakeinojen
toteuttaminen, uusien pilvipalveluita koskevien toimenpiteiden käyttöönotto sekä lainsäädäntöön liittyvän
vaatimustenmukaisuuden varmistaminen.
Tietoevryn tietoturvapolitiikka on kaikkien työsuhteisten työntekijöiden saatavilla yhtiön intranetin kautta.
Tietoisuuden varmistamiseksi kaikki työsuhteiset työntekijät suorittavat vuosittain pakollisen koulutuksen, jossa
käydään läpi politiikan sisältö, kuten kyberturvallisuutta koskevat odotukset. Lisäksi vuoden 2024
kyberturvallisuuskuukauden aikana Tietoevry tarjosi oppimismahdollisuuksia ja webinaareja työntekijöilleen
sekä kyberturvallisuustilaisuuksia asiakkaille, jotka etsivät tietoa ajankohtaisista uhkista.
107

Toimet
Olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin liittyviin toimiin ryhtyminen
(ESRS 2 MDR‑A)
Tietoevryssä tietoturva on olennainen osa yhtiön liiketoimintatavoitteiden saavuttamisen eteen tehtyä työtä.
Laadukkaat toimitukset ja hyötyjen tarjoaminen yhteisöille, joissa Tietoevry toimii, edellyttävät tietoturvallisia
prosesseja sekä sisäisten ja ulkoisten tietoturvavaatimusten noudattamista. Tähän sisältyy asiakkaiden
luottamuksen rakentaminen, tuotteiden ja palveluiden laadun parantaminen, uusien
liiketoimintamahdollisuuksien edistäminen, tietoturvariskien hallinta, vaatimustenmukaisuudesta huolehtiminen,
häiriöiden vähentäminen sekä kustannusten minimoiminen.
Perustuen Tietoevryn olennaisiin riskeihin ja mahdollisuuksiin, jotka liittyvät kyberturvallisuuteen sekä sen
mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin, raportointivuonna toteutettiin alla luetellut toimet, joiden tarkoituksena oli
estää tai lieventää mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, hyödyntää mahdollisuuksia sekä lieventää riskejä.
Keskeisten toimien soveltamisala käsitti pääasiassa Tietoevryn työsuhteiset työntekijät ja muut sidosryhmät, joita
yhtiön tietoturvapolitiikka koskee:
• Kyberturvallisuustietoisuutta lisäävässä toiminnassa yhtiön eri alueilla korostettiin säännöllisesti verkossa
suoritettavaa tietoturvakoulutusta tapana parantaa yhtiön tietoturvan tasoa, millä pyrittiin tukemaan
sadan prosentin suoritusastetta.
• Verkossa suoritettavaa tietoturvakoulutusta mainostettiin useilla kampanjoilla yhtiön sisäisellä viestintä-
ja vuorovaikutusalustalla tarkoituksena tukea sadan prosentin suoritusastetta.
Lisäksi vuonna Tietoevry päivitti vuonna 2024 tietoturvakehyksensä – joka käsittää toimintaperiaatteet, säännöt
ja ohjeistukset – uusimman ISO 27001:2022 -standardin mukaiseksi. Muita toimenpiteitä olivat riskiperusteisten
tietoturvan valvontakeinojen sisällyttäminen edelleen tarjoomiin, tuotteisiin ja palveluihin sekä huolehtiminen
siitä, että työsuhteisten työntekijöiden fyysinen ympäristö on tietoturvallinen ja yhtiön ja asiakkaiden omaisuutta
turvaava. Tietoevry vahvisti edelleen myös liiketoiminnan resilienssiä eli kykyä hallita liiketoiminnan
häiriötilanteita ja tietoturvapoikkeamia ja palautua niistä . Tietoturvan hallintaa valvoo hallinnollinen ryhmä, ja
toimintaperiaatteita ja toimenpiteitä valvovat säännöllisesti tietoturvajohtaja ja ulkoiset tarkastajat.
Useat vuonna 2023 toteutetut hankkeet tukevat parempaa tietoturvan tasoa ja tietoturvakulttuuria. Niihin sisältyi
kaikkia työsuhteisia työntekijöitä koskeva vuosittainen tietoturvakoulutus, jossa saavutettiin 99,9 %:n
suoritusaste kyseisenä vuonna. Osana toiminnan mukauttamista uudempaan ISO27001:2022 -standardiin,
uusien tietoturvavaatimusten kuvaamista asiakkaiden näkökulmasta sekä lakien ja määräysten muutosten
esittämistä sidosryhmiä pyydettiin esittämään oma näkemyksensä. Lisäksi tietoturvan kehittämisen priorisointia
varten koko Tietoevryssä suoritettiin tietoturvan kypsyyden arviointeja, jotka perustuivat Information Security
Forumin (ISF) SOGP-standardiin.
Tietoevryn kyberturvallisuuden olennaista aihetta koskevaan toimintasuunnitelmaan ei liittynyt merkittäviä
toimintamenoja tai pääomamenoja tilikaudella 2024. Tällä hetkellä myöskään tuleviin toimintasuunnitelmiin ei ole
varattu taloudellisia resursseja (toimintamenoja tai pääomamenoja).
108

Mittarit ja tavoitteet
Kyberturvallisuuteen liittyvät tavoitteet (ESRS 2 MDR-T)

Olennainen aihe | Tavoitteeseen liittyvän IRO:n tyyppi | Tavoite | Tulos, 2024 | Tulos, 2023 | Tulos, 2022
Kyberturvallisuus | Riski ja mahdollisuus | Kaikki työsuhteiset työntekijät (100%) ovat suorittaneet vuosittaisen tietoturvakoulutuksen verkossa | 97 % | 100 % | 100 %

Tietoevryn kyberturvallisuuteen liittyvänä vuositavoitteena on, että kaikki työsuhteiset työntekijät (100 %) ovat
suorittaneet yhtiön tietoturvakoulutuksen verkossa. Verkkokoulutusohjelma perustuu yhtiön
tietoturvapolitiikkaan ja tietoturvaohjeistukseen, jotka osoittavat Tietoevryn sitoutumisen olemaan luotettu
palveluntarjoaja, joka huolehtii turvallisuuden, vaatimustenmukaisuuden ja liiketoiminnan resilienssin
vahvistamisesta. Tämä lähestymistapa auttaa lieventämään tietomurtojen ja kyberhyökkäysten aiheuttamia
riskejä, vahvistaa yhtiön resilienssiä ja osoittaa yhtiön sitoutumisen tietoturva-asioihin. Asiakkaat, jotka
korostavat tietojen suojausta tehdessään liiketoimintapäätöksiä, voivat pitää tätä sitoutumista keskeisenä
erottautumistekijänä.
Kyseessä on vuositason tavoite, ja vuoden 2024 aikana tavoitetasoa nostettiin 90 %:n suoritusasteesta
100 %:iin, sillä koulutus on Tietoevryn kaikille työsuhteisille työntekijöille pakollinen. Tavoitteen perusvuosi on
2020 ja perusarvo 90 %. Tavoitetta seurataan neljännesvuosittain, ja tietoa suorituksista jaetaan ja arvioidaan
niin liiketoiminta-alueittain kuin konsernitasollakin. Varmentaja on ainoa ulkopuolinen taho, joka on validoinut
tavoitteen, eikä välitavoitteita ole asetettu.
Tietoevryn kyberturvallisuustavoite asetettiin käyttäen menetelmiä ja prosessia, jotka on kuvattu edellisissä
osioissa muun muassa sidosryhmävuorovaikutuksen yhteydessä. Johtoryhmä hyväksyi lopullisen tavoitteen.
Verkossa suoritettavan vuosittaisen tietoturvakoulutuksen 100 %:n suoritusastetta koskeva tavoite käsittää koko
Tietoevry-konsernin lukuun ottamatta Bekk-tytäryhtiötä, joka toimii Tietoevryn portfolioyhtiönä.
Tietoturvakoulutuksen suoritusaste jää tavoitteen alapuolelle, ja tulosta voidaan pitää epätyydyttävänä. Edellisen
vuoden suoritusaste oli 99,93 %, mutta tämän vuoden tulos oli sitä matalampi. Tulos voi liittyä soveltamisalan
laajenemiseen, sillä yksi vuoden 2023 suorituksesta pois suljettu tytäryhtiö sisällytettiin tämän vuoden
suoritukseen.
109

Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen
Strategia
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (ESRS 2 SBM-3)
Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen tarjoaa Tietoevrylle mahdollisuuden olla johtava innovatiivinen ja luotettu
toimija. Se kuitenkin edellyttää vinoumiin, tietosuojaan ja eettisiin asioihin liittyvien riskien tarkkaa hallintaa.
Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen on tunnistettu Tietoevryn olennaiseksi mahdollisuudeksi sekä
mahdolliseksi myönteiseksi ja mahdolliseksi kielteiseksi vaikutukseksi.
Mahdollisuuksiin sisältyy Tietoevryn asemoituminen johtajaksi eettisen tekoälyn saralla, mikä voi houkutella
asiakkaita ja rakentaa sidosryhmien luottamusta. Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen voi myös edistää
yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaavien uusien palveluiden kehitystä. Mahdollisia myönteisiä vaikutuksia ovat
tehtävien automatisointi, tuottavuuden paraneminen, kustannusten pieneneminen, kattavampi personointi,
uudet tarjoomat data-analytiikassa ja automaatiossa sekä osallistuminen yhteiskunnallisten ongelmien
ratkaisemiseen. Toisaalta mahdollisia kielteisiä vaikutuksia voivat olla tekoälyjärjestelmiin liittyvä vinoumien ja
syrjinnän riski, tietosuojaloukkauksiin ja sääntelyongelmiin johtava tietojen väärinkäyttö, sidosryhmien eettiset
huolet sekä tekoälyyn perustuvan automaation aiheuttamat muutokset työvoimassa, mikä voi aiheuttaa
työsuhteisten työntekijöiden tyytymättömyyttä.
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Vastuulliseen tekoälyn hyödyntämiseen liittyvät toimintaperiaatteet (ESRS 2 MDR-P)
Tietoevry on sitoutunut kehittämään ja toteuttamaan tekoälyratkaisuja, jotka ovat merkityksellisiä, arvokkaita,
ihmislähtöisiä, luotettavia, vastuullisia, oikeudenmukaisia ja tietoturvallisia. Tämä sitoutuminen on kuvattu
muodollisesti useissa keskeisissä toimintaperiaatteissa, kuten Tietoevryn tekoälyä koskevassa politiikassa,
Eettisissä toimintaperiaatteissa ja Ihmisoikeuspolitiikassa.
Tietoevryn tekoälyä koskevassa politiikassa määritellään yhtiön kehys vastuulliselle tekoälyn hyödyntämiselle. Se
kattaa eettisen tekoälyhallinnon soveltamisalan, tavoitteet ja menetelmät sekä toimenpiteiden vaikuttavuuden.
Politiikkaa sovelletaan kaikkeen tekoälyyn liittyvään toimintaan, kuten koneoppimiseen, luonnollisten kielten
käsittelyyn ja ihmisten tehtävien automatisointiin niin sisäisten kuin ulkoistenkin tuotteiden ja palveluiden osalta.
Politiikan tavoitteena on edistää tekoälyteknologioiden vastuullista tuotantoa ja kulutusta tavoitteena
maksimoida tekoälyn tarjoamat hyödyt ja minimoida ihmisiin, yrityksin ja yhteiskuntaan kohdistuvat riskit, joita
tekoälystä aiheutuu.
Politiikan keskeistä sisältöä on tietoisuuden lisääminen tekoälyhallinnon vaatimuksista, innovaatioiden kannalta
suositeltavien tekoälyteknologioiden saatavuuden parantaminen sekä huolehtiminen siitä, että eettisiä
tekoälykäytäntöjä noudatetaan tarkoin dokumentoitujen periaatteiden pohjalta. Lisäksi politiikalla pyritään
vaalimaan vastuullista organisaatiokulttuuria ja edistämään läpinäkyvää viestintää työsuhteisten työntekijöiden,
asiakkaiden ja kumppaneiden kanssa tekoälyyn liittyvistä eettisistä asioista, riskeistä ja vastuista.
Politiikka on linjassa sääntelyn kanssa, johon lukeutuu EU:n tekoälysäädös, ja sitä päivitetään jatkuvasti
sääntelymuutosten ja parhaiden käytäntöjen pohjalta. Tähän liittyen kerätään tietoa eri toiminnoista ja keskeisiltä
sidosryhmiltä, kuten lakiasiainorganisaatiolta, turvallisuusorganisaatiolta ja yhtiön liiketoiminta-alueilta, jotta
kaikki tarvittavat näkemykset tulevat huomioiduiksi.
Politiikan hyväksyy tietohallintojohtaja, ja sen toimeenpanosta huolehtii tietoturvajohtaja. Kumpikin heistä on
vastuussa politiikan toteutuksesta. Politiikka on integroitu Tietoevryn johtamisjärjestelmiin, mikä mahdollistaa
jatkuvan valvonnan, palautteen ja parantamisen. Osana Tietoevryn sitoutumista vastuulliseen tekoälyn
hyödyntämiseen yhtiö tarkistaa politiikan vuosittain varmistaakseen sen vaikuttavuuden ja
vaatimustenmukaisuuden sääntelyn muutokset ja sidosryhmiltä saatu palaute huomioiden. Politiikassa
kuvatuista sitoumuksista viestitään sisäisesti ja ulkoisesti, jotta varmistetaan, että tieto tavoittaa kaikki
työsuhteiset työntekijät ja ulkopuoliset kumppanit. Työsuhteisille työntekijöille viestitään sisäisten
koulutusaineistojen, intranetissä esitettävien tietoaineistojen sekä vuorovaikutteisten koulutusten avulla yhtiön
suhtautumisesta tekoälyn vastuulliseen käyttöön ja käyttöönottoon.
Toimet
Olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin liittyviin toimiin ryhtyminen
(ESRS 2 MDR‑A)
Vuonna 2024 Tietoevry edisti sitoumustaan tekoälyn vastuulliseen ja eettiseen käyttöön toteuttamalla kaikille
työsuhteisille työntekijöille ja alihankkijoille pakollisen verkkokoulutuksen. Vastuullista tekoälyn hyödyntämistä
koskeva koulutus on yhtiön päivitetyn tekoälyä koskevan ohjeistuksen ja politiikan mukainen. Lisäksi yhtiö kehitti
tietoaineistoja ja ohjeita, joissa käsitellään suositeltavia ja vältettäviä tekoälykäytäntöjä. Työsuhteisille
110

työntekijöille ja ulkopuolisille sidosryhmille suunnatulla sisällöllä on tarkoitus parantaa yleistä tietoisuutta
vastuullisista tekoälykäytännöistä.
Yhtiö perusti myös kattavan vastuullista tekoälyn hyödyntämistä koskevan hallintokehyksen, johon sisältyy
päivitettyjä politiikkoja, ohjeistuksia ja ohjeita sekä hallintorakenne, joka tukee toteutusta eri liiketoiminta-alueilla.
Kehys on suunniteltu tekoälyteknologioiden kehityksen, käyttöönoton ja käytön valvontaa varten, ja sen avulla
huolehditaan teknologioiden vastuullisesta ja eettisestä käytöstä lieventäen samalla tekoälyjärjestelmiin liittyviä
mahdollisia riskejä.
Osana sitoumustaan vastuulliseen tekoälyn hyödyntämiseen sekä varmistaakseen EU:n tekoälysäädöksen ja
muiden sovellettavien määräysten noudattamisen Tietoevry julkaisi vuonna 2024 Shell Strong -hankkeen.
Raportointivuoden aikana hankkeessa keskityttiin tunnistamaan ulkopuolisia tarjoomia ja organisaation sisäisiä
palveluita, jotka edellyttävät tekoälyyn liittyviä vaatimustenmukaisuuden tarkistuksia. Alkuvaiheessa pääpainona
on ollut arvioida vaatimustenmukaisuutta suhteessa kiellettyihin tekoälyjärjestelmiin ja korkean riskin
tekoälyratkaisuihin. Lisäksi Shell Strong -hankkeessa luokiteltiin tarjoomia ja IT-palveluita EU:n
tekoälysäädöksessä määriteltyjen riskitasojen mukaan ja toteutettiin kattavia vaatimustenmukaisuuteen liittyviä
kontrolleja. Tähän liittyen Tietoevryn portfoliolle kehitettiin riskipohjaisia tekoälyn vaatimustenmukaisuuden
mittareita ja perustettiin tekoälyhallinto valvomaan liiketoiminnan tarjoomia ja sisäisiä järjestelmiä. Lisäksi
hankkeessa arvioitiin toimittajia tarkoituksena tunnistaa riskittömiä generatiivista tekoälyä hyödyntäviä tarjoajia
sekä sisäisiä työkaluja Tietoevryn palveluiden ja työsuhteisten työntekijöiden käyttöön. Toteutus tapahtuu
vaiheittain seuraavien puolentoista vuoden aikana, ja sen aikana rakennetaan perustason kyvykkyyksiä
tarkoituksena varmistaa koordinoitu käyttöönotto lakien ja määräysten vaatimusten mukaisesti.
Koska vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen on Tietoevrylle uusi painopistealue, yhtiö ei raportoi aiemmilla
kausilla ilmoitettujen toimien tai suunnitelmien edistymisestä.
Jos Tietoevry tunnistaa toimintaa, joka on aiheuttanut olennaisen kielteisen vaikutuksen tai myötävaikuttanut
sen syntymiseen, ongelmaan puututaan viipymättä ryhtymällä tarvittaviin toimiin. Yhtiön suhtautumista korjaaviin
toimenpiteisiin on kuvattu henkilöstöpolitiikassa ja ihmisoikeuspolitiikassa. Tilanteet, joissa Tietoevryllä on
velvollisuus tarjota korjaavia toimenpiteitä tai osallistua niiden tarjoamiseen, käsitellään yksittäin
tapauskohtaisesti.
Vastuulliseen tekoälyn hyödyntämiseen liittyviä Tietoevryn olennaisia aiheita koskevaan toimintasuunnitelmaan
ei liittynyt merkittäviä toimintamenoja tai pääomamenoja tilikaudella 2024. Tällä hetkellä myöskään tuleviin
toimintasuunnitelmiin ei ole varattu taloudellisia resursseja (toimintamenoja tai pääomamenoja).
Mittarit ja tavoitteet
Vastuulliseen tekoälyn hyödyntämiseen liittyvät tavoitteet (ESRS 2 MDR-T)

Olennainen aihe | Tavoitteeseen liittyvän IRO:n tyyppi | Tavoite | Tulos, 2024
Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen | Mahdollisuus, mahdollinen kielteinen vaikutus ja mahdollinen myönteinen vaikutus. | Kaikki työsuhteiset työntekijät (100%) ovat suorittaneet vuosittaisen vastuullista tekoälyn hyödyntämistä koskevan koulutuksen verkossa (uusi tavoite tilikaudella 2024) | 97 %

Tietoevry noudatti vakiintuneita tavoitteiden asettamista koskevia menetelmiään, jotka on kuvattu yllä
vastuullisen tekoälyn hyödyntämiseen liittyvän tavoitteen asettamisen yhteydessä. Myös EU:n tekoälysäädöksen
vaatimukset huomioitiin. Tavoite on johtoryhmän hyväksymä, eikä sen määrittelyssä tehty oletuksia.
Tietoevryllä on yksi ulkopuolinen tavoite, joka liittyy vastuulliseen tekoälyn hyödyntämiseen. Sen mukaan kaikki
työsuhteiset työntekijät (100 %) suorittavat vuosittain yhtiön vastuullista tekoälyn hyödyntämistä koskevan
koulutuksen verkossa. Tavoite otettiin käyttöön vuonna 2024, eikä siihen tehty muutoksia vuoden aikana. Tietoa
tavoitteeseen liittyvästä suorituksesta jaetaan ja arvioidaan kerran vuodessa niin liiketoiminta-alueittain kuin
konsernitasollakin. Tavoitteen perusvuosi on 2024. Välitavoitteita ei ole asetettu, ja tavoitteen mittaamisen ovat
validoineet vain varmennuspalvelun tarjoajat.
Tietoevryn vastuulliseen tekoälyn hyödyntämiseen liittyvä tavoite vastaa yhtiön tekoälyä koskevaa politiikkaa
sekä sitoumusta tekoälypalveluiden vastuulliseen tuotantoon ja kulutukseen. Kaikkiaan tavoite auttaa Tietoevryä
valjastamaan vastuullisen tekoälyn hyödyntämisen mahdollisuudet kuitenkin huomioiden riskit, huolehtien
vaatimustenmukaisuudesta ja hyödyntäen tekoälyn tarjoamia uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
Tavoite, jolla pyritään 100 %:n suoritusasteeseen vastuullista tekoälyn hyödyntämistä käsittelevässä
vuosittaisessa verkkokoulutuksessa, koskee kaikkia Tietoevry-konserniin kuuluvia tahoja lukuun ottamatta Bekk-
tytäryhtiötä, joka toimii Tietoevryn portfolioyhtiönä.
Vastuullista tekoälyn hyödyntämistä käsittelevän verkkokoulutusohjelman julkaiseminen on Tietoevrylle
edistysaskel, ja ensimmäiset tulokset ovat olleet hyviä. Tavoitteen mukaista 100 %:n suoritusastetta ei
kuitenkaan saavutettu, joten lopputulos ei vastaa suunniteltua. Koska kyseessä on tavoitteen ensimmäinen
toteutusvuosi, kehitystä tai muutoksia ei voi vielä arvioida.
111

Liitteet
ESRS-tiedonantovaatimusten luettelo, joka on koottu kestävyysselvityksen valmistelun
yhteydessä olennaisuusarvioinnin tuloksen jälkeen (ESRS 2 IRO-2)

| ESRS 2 – Yleiset tiedot | Sivuviittaus
BP-1 | Kestävyysselvityksen yleiset laatimisperusteet | 39
BP-2 | Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot | 39
GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 41
GOV-2 | Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat | 42
GOV-3 | Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 42
GOV-4 | Selvitys due diligence -prosessista | 42
GOV-5 | Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta | 43
SBM-1 | Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 44
SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 48
SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 51
IRO-1 | Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 58
IRO-2 | Yrityksen kestävyysselvityksessä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset | 61

| ESRS E1 – Ilmastonmuutos |
E1-1 | Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 70
SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 71
ESRS 2 IRO-1 | Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 58
E1-2 | Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 71
E1-3 | Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 72
E1-4 | Ilmastonmuutoksen hillintään tai siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 73
E1-5 | Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 74
E1-6 | Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3-bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | 75
E1-7 | Päästöhyvityksillä rahoitettavat kasvihuonekaasujen poistot ja kasvihuonekaasupäästöjen hillintähankkeet | 77
E1-8 | Sisäinen hiilen hinnoittelu | 78
| ESRS E2 – Pilaantuminen |
IRO-1 | Kuvaus pilaantumiseen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 58
| ESRS E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat |
IRO-1 | Kuvaus vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 58
| ESRS E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit |
IRO-1 | Kuvaus biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 58

112

| ESRS E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous |
ESRS 2 IRO-1 | Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 79
E5-1 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet | 79
E5-2 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit | 79
E5-3 | Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 80
| ESRS S1 – Oma työvoima |
ESRS 2 SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 48
ESRS 2 SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 82
S1-1 | Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 83
S1-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa oman työvoiman ja työntekijöiden edustajien kanssa | 84
S1-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 84
S1-4 | Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 85
S1-5 | Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 87
S1-6 | Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 88
S1-8 | Työehtosopimusneuvottelut ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu | 89
S1-9 | Monimuotoisuuden mittarit | 90
S1-16 | Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) | 90
S1-17 | Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 91

| ESRS S2 – Arvoketjun työntekijät |
ESRS 2 SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 48
ESRS 2 SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 92
S2-1 | Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 93
S2-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa | 93
S2-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 94
S2-4 | Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 94
S2-5 | Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet | 95
| ESRS S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät |
ESRS 2 SBM-2 | Sidosryhmien edut ja näkemykset | 48
ESRS 2 SBM-3 | Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 96
S4-1 | Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet | 96
S4-2 | Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa | 97
S4-3 | Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 97
S4-4 | Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 98
S4-5 | Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 99

113

| ESRS G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen |
GOV-1 | Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 41
IRO-1 | Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 58
G1-1 | Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri | 101
G1-3 | Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen | 102
G1-4 | Vahvistetut korruptio- tai lahjontatapaukset | 104
| Kyberturvallisuus |
MDR-P | Olennaisten kestävyysseikkojen hallitsemiseksi käyttöön otetut toimintaperiaatteet | 106
MDR-A | Olennaisiin kestävyysseikkoihin liittyvät toimet ja resurssit | 107
MDR-T | Toimintaperiaatteiden ja toimien vaikuttavuuden seuranta tavoitteiden avulla | 108
| Vastuullinen tekoälyn hyödyntäminen |
MDR-P | Olennaisten kestävyysseikkojen hallitsemiseksi käyttöön otetut toimintaperiaatteet | 109
MDR-A | Olennaisiin kestävyysseikkoihin liittyvät toimet ja resurssit | 109
MDR-T | Toimintaperiaatteiden ja toimien vaikuttavuuden seuranta tavoitteiden avulla | 110

114

Liite B: Luettelo EU:n lainsäädännöstä johdetuista monialaisten ja aihekohtaisten standardien tietopisteistä

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Kommentit / kestävyysselvityksen kohta
ESRS 2 GOV-1 Hallituksen sukupuolijakauma 21 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 13 |  | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | GOV-1
ESRS GOV-1 Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus 21 kohdan e alakohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | GOV-1
ESRS 2 GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista, 30 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 13 |  |  |  | GOV-4
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 (28) taulukko 1: Ympäristöön liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot ja taulukko 2: Yhteiskuntaan liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | SBM-1
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan ii alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 9 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | SBM-1
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iii alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | SBM-1
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iv alakohta |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | SBM-1
ESRS E1-1 Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä 14 kohta |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta |  | E1-1
ESRS E1-1 Yritys on suljettu Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle 16 kohdan g alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohdan d– g alakohta ja 12 artiklan 2 kohta |  | E1-1

115

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Kommentit / kestävyysselvityksen kohta
ESRS E1-4 Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet 34 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 6 artikla |  | E1-4
ESRS E1-5 Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) 38 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 ja taulukon 2 indikaattori 5 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä 37 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 |  |  |  | E1-5
ESRS E1-5 Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla 40–43 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 6 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 44 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattorit 1 ja 2 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 5 artiklan 1 kohta, 6 artikla ja 8 artiklan 1 kohta |  | E1-6
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti 53–55 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 3 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449a artikla; komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 8 artiklan 1 kohta |  | E1-6
ESRS E1-7 Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset 56 kohta |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | E1-7
ESRS E1-9 Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille 66 kohta |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  |  | Käyttöönotossa, ei ilmoitettu tilikaudelle 2024

116

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Kommentit / kestävyysselvityksen kohta
ESRS E1-9 Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan 66 kohdan a alakohta ESRS E1-9 Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski 66 kohdan c alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449a artikla; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 46 ja 47 kohta; Lomake 5: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski: Vastuut, joihin kohdistuu fyysinen riski. |  |  | Käyttöönotossa, ei ilmoitettu tilikaudelle 2024
ESRS E1-9 Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain 67 kohdan c alakohta. |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449a artikla; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 34 kohta; Lomake 2: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Kiinteistövakuudelliset lainat – Vakuuden energiatehokkuus |  |  | Käyttöönotossa, ei ilmoitettu tilikaudelle 2024
ESRS E1-9 Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa 69 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1818, liite II |  | Käyttöönotossa, ei ilmoitettu tilikaudelle 2024
ESRS E2-4 Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E- PRTR-asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa 28 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 8, taulukon 2 indikaattorit 1, 2 ja 3 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E3-1 Vesivarat ja merten luonnonvarat 9 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 7 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E3-1 Kohdennetut toimintaperiaatteet 13 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 8 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E3-1 Merien ja valtamerten kestävyys 14 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E3-4 Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä 28 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.2 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E3-4 Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman toiminnan liikevoittoa kohti laskettuna 29 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.1 |  |  |  | Ei olennainen

117

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Kommentit / kestävyysselvityksen kohta
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan a alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 7 |  |  |  | IRO-1
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 10 |  |  |  | IRO-1
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 14 |  |  |  | IRO-1
ESRS E4-2 kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 11 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E4-2 Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E4-2 Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet 24 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 15 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E5-5 Kierrättämätön jäte 37 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 13 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS E5-5 Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte kohta 39 | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 9 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS 2 – SBM3 – S1 Pakkotyötapausten riski 14 kohdan f alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 13 |  |  |  | S1 SBM-3
ESRS 2 – SBM3 – S1 Lapsityövoimatapausten riski 14 kohdan g alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 12 |  |  |  | S1 SBM-3
ESRS S1-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 20 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | S1-1
ESRS S1-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 21 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | S1-1

118

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Kommentit / kestävyysselvityksen kohta
ESRS S1-1 Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet 22 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 11 |  |  |  | S1-1
ESRS S1-1 Työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä 23 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 1 |  |  |  | S1-1
ESRS S1-3 Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät 32 kohdan c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 5 |  |  |  | S1-3
ESRS S1-14 Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus 88 kohdan b ja c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 2 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei olennainen
ESRS S1-14 Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä 88 kohdan e alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 3 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS S1-16 Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero 97 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 12 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | S1-16
ESRS S1-16 Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka 97 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 8 |  |  |  | S1-16
ESRS S1-17 Syrjintätapaukset 103 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 7 |  |  |  | S1-17
ESRS S1-17 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen 104 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 10 ja taulukon 3 indikaattori 14 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II; Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | S1-17
ESRS 2 – SBM3 – S2 Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa 11 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattorit 12 ja 13 |  |  |  | S2 SBM-3
ESRS S2-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | S2-1

119

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Kommentit / kestävyysselvityksen kohta
ESRS S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet 18 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattorit 11 ja 4 |  |  |  | S2-1
ESRS S2-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 19 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II; Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | S2-1
ESRS S2-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 19 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | S2-1
ESRS S2-4 Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | S2-4
ESRS S3-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 16 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS S3-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILO:n periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II; Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei olennainen
ESRS S3-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Ei olennainen
ESRS S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet kohta 16 | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | S4-1
ESRS S4-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II; Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | S4-1
ESRS S4-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 35 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | S4-4

120

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoiteasetukseen | Viittaus pilariin 3 | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Kommentit / kestävyysselvityksen kohta
ESRS G1-1 Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus 10 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 15 |  |  |  | G1-1
ESRS G1-1 Väärinkäytösten paljastajien suojelu 10 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 6 |  |  |  | G1-1
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot 24 kohdan a alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 17 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | G1-4
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 16 |  |  |  | G1-4

121

Tilinpäätös
122

Tilinpäätös
Konsernitilinpäätös (IFRS)124
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot (IFRS)129
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)185
Emoyhtiön tilinpäätöksen
laadintaperiaatteet 188
Varojenjakoehdotus 196
Toimintakertomuksen, kestävyysselvityksen
ja tilinpäätöksen allekirjoitukset sekä
tilinpäätösmerkintä 197
123

Kosnernitilinpäätös (IFRS) |  | RAHOITUSRISKIEN HALLINTA JA PÄÄOMARAKENNE |  | 10. Sijoitukset | 192
Tuloslaskelma | 124 | 20. Rahoitusriskien hallinta | 166 | 11. Pitkäaikaiset saamiset | 192
Laaja tulos | 124 | 21. Lainat | 171 | 12. Lyhytaikaiset saamiset | 192
Tase | 125 | 22. Rahoitustuotot ja -kulut | 173 | 13. Siirtosaamiset | 193
Rahavirtalaskelma | 126 | 23. Rahoitusvarat ja -velat | 174 | 14. Oman pääoman muutokset | 193
Laskelma oman pääoman muutoksista | 127 | 24. Johdannaiset | 176 | 15. Pakolliset varaukset | 194
|  | 25. Rahavarat | 177 | 16. Pitkäaikainen vieras pääoma | 194
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot (IFRS) |  | 26. Osakepääoma ja rahastot | 177 | 17. Lyhytaikainen vieras pääoma | 194
KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATTEET |  | MUUT TIEDOT |  | 18. Siirtovelat | 195
1. Perustiedot | 129 | 27. Hankitut ja myydyt liiketoiminnot | 179 | 19. Laskennalliset verosaamiset ja verovelat | 195
2. Laadintaperiaatteet | 129 | 28. Tytäryhtiöt | 181 | 20. Vastuusitoumukset | 195
3. Uusien ja muutettujen standardien sekä tulkintojen soveltaminen | 130 | 29. Osuudet yhteisyrityksissä | 183 | 21. Johdannaiset | 196
30. Lähipiiritapahtumat | 183 | 22. Rahoitusriskien hallinta | 196
4. Keskeiset kirjanpidolliset harkinnat ja arviot | 130 | 31. Vakuudet ja vastuusitoumukset | 184 |  |
TILIKAUDEN TULOS |  | 32. Tilikauden jälkeiset tapahtumat | 184 | Varojenjakoehdotus | 196
5. Segmentti-informaatio | 131 |  |  | Toimintakertomuksen, kestävyysselvityksen ja tilinpäätöksen allekirjoitukset sekä tilinpäätösmerkintä | 197
6. Liikevaihto | 134 |  |
7. Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut | 137 | Emoyhtiön tilinpäätös (FAS) |  |  |
8. Tuloverot | 138 | Tuloslaskelma | 185 | Tilintarkastuskertomus | 198
9. Osakekohtainen tulos | 141 | Tase | 186 | Kestävyysselvityksen varmennuskertomus | 203
PALKAT JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET |  | Rahoituslaskelma | 187 | Riippumattoman tilintarkastajan raportti Tietoevry Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä | 206
10. Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut | 142 |  |
11. Johdon palkitseminen | 143 | Emoyhtiön tilinpäätöksen laadintaperiaatteet | 188 |  |
12. Osakeperusteiset maksut | 145 | 1. Liikevaihto | 189 |  |
13. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 148 | 2. Liiketoiminnan muut tuotot | 189 |  |
SIJOITETTU PÄÄOMA JA KÄYTTÖPÄÄOMAN ERÄT |  | 3. Henkilöstökulut | 189 |  |
14. Liikearvo ja muut aineettomat hyödykkeet | 152 | 4. Liiketoiminnan muut kulut | 189 |  |
15. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 157 | 5. Johdon palkkiot | 189 |
16. Vuokrasopimukset | 159 | 6. Rahoitustuotot ja -kulut | 190 |
17. Myyntisaamiset ja muut saamiset | 162 | 7. Tuloverot | 190 |
18. Varaukset | 164 | 8. Aineettomat hyödykkeet | 191 |
19. Ostovelat ja muut velat | 165 | 9. Aineelliset hyödykkeet | 191 |

124

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS)
Tuloslaskelma

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevaihto | 5, 6 | 2 802,6 | 2 851,4
Liiketoiminnan muut tuotot | 7 | 16,0 | 22,2
Materiaalit ja palvelut |  | -536,9 | -567,2
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut | 10, 11, 12, 13 | -1 566,3 | -1 566,0
Poistot | 14, 15, 16 | -162,2 | -152,4
Arvonalentumiset | 14, 15, 16, 29 | -201,5 | -4,8
Liiketoiminnan muut kulut | 7 | -322,7 | -328,9
Osuus yhteisyritysten tuloksista | 29 | 0,9 | 1,3
Liikevoitto (EBIT) |  | 29,8 | 255,6
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot | 22 | 7,0 | 23,7
Korkokulut ja muut rahoituskulut | 22 | -56,1 | -61,7
Nettokurssivoitot/-tappiot | 22 | -2,6 | 3,1
Voitto/tappio ennen veroja |  | -21,8 | 220,8
Tuloverot | 8 | -41,0 | -48,6
Tilikauden voitto/tappio |  | -62,8 | 172,2
Tilikauden voitto/tappio jakautuu |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | -62,8 | 172,2
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta voitosta laskettu osakekohtainen tulos, euroa/osake | 9 |  |
Laimentamaton |  | -0,53 | 1,45
Laimennettu |  | -0,53 | 1,45

Liitetiedot ovat kiinteä osa konsernitilinpäätöstä.
Laaja tulos

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Tilikauden voitto/tappio |  | -62,8 | 172,2
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |
Muuntoerot | 26 | -80,8 | -99,8
Erät, joita ei myöhemmin siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus | 13 | 0,7 | 0,6
Uudelleenarvostukseen liittyvät verot | 8 | -0,3 | -0,1
Laaja tulos |  | -143,1 | 72,9
Laaja tulos jakautuu |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | -143,1 | 72,9

125

Tase
Varat

Milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Liikearvo | 14, 27 | 1 648,2 | 1 907,3
Muut aineettomat hyödykkeet | 14, 27 | 313,8 | 339,6
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 15 | 82,2 | 88,8
Käyttöoikeusomaisuuserät | 16 | 175,8 | 195,9
Osuudet yhteisyrityksissä | 29 | — | 11,6
Laskennalliset verosaamiset | 8 | 5,4 | 11,8
Etuuspohjaisiin järjestelyihin kuuluvat varat | 13 | 0,8 | 1,0
Muut hankintamenoon arvostetut rahoitusvarat | 23 | 14,7 | 15,1
Muut käypään arvoon arvostetut rahoitusvarat 1) | 23, 24 | 12,3 | 16,1
Muut pitkäaikaiset saamiset | 17 | 25,1 | 34,7
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 2 278,4 | 2 621,9
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus |  | 7,1 | 8,6
Myyntisaamiset ja muut saamiset 1) | 16, 17, 23 | 550,7 | 638,1
Käypään arvoon arvostetut rahoitusvarat | 23, 24 | 13,7 | 17,5
Verosaamiset |  | 9,3 | 12,7
Rahavarat | 25 | 195,1 | 219,6
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 775,9 | 896,6
Varat yhteensä |  | 3 054,3 | 3 518,4

Liitetiedot ovat kiinteä osa konsernitilinpäätöstä.
Oma pääoma ja velat

Milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
Oma pääoma |  |  |
Osakepääoma | 26 | 76,6 | 76,6
Ylikurssirahasto ja muut rahastot | 26 | 38,5 | 39,4
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 26 | 1 203,5 | 1 203,5
Kertyneet voittovarat | 26 | -20,5 | 293,0
Oma pääoma yhteensä |  | 1 298,1 | 1 612,3
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Lainat | 21, 23 | 569,6 | 539,5
Vuokravelat | 16, 21, 23 | 142,6 | 161,4
Laskennalliset verovelat | 8 | 24,1 | 27,5
Varaukset | 18 | 2,6 | 2,5
Velvoitteet etuuspohjaisista järjestelyistä | 13 | 26,1 | 26,5
Käypään arvoon arvostetut rahoitusvelat 1) | 23, 24 | 16,5 | 20,0
Muut pitkäaikaiset velat | 19 | 6,1 | 10,8
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 787,6 | 788,4
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Ostovelat ja muut velat 1) | 19, 23 | 545,4 | 616,0
Käypään arvoon arvostetut rahoitusvelat | 23, 24 | 7,1 | 4,9
Verovelat |  | 10,1 | 20,0
Lainat | 21, 23 | 334,9 | 411,9
Vuokravelat | 16, 21, 23 | 50,5 | 50,3
Varaukset | 18 | 20,7 | 14,6
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 968,7 | 1 117,7
Oma pääoma ja velat yhteensä |  | 3 054,3 | 3 518,4

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 24.
126

Rahavirtalaskelma

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |
Tilikauden voitto/tappio |  | -62,8 | 172,2
Oikaisut |  |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 14, 15, 16, 29 | 363,8 | 157,2
Voitot ja tappiot käyttöomaisuuden ja liiketoimintojen myynneistä |  | -4,6 | -7,0
Osuus yhteisyritysten tuloksista | 29 | -0,9 | -1,3
Muut oikaisut |  | 3,7 | 12,2
Rahoituskulut, netto | 22 | 51,6 | 34,9
Tuloverot | 8 | 41,0 | 48,6
Nettokäyttöpääoman muutos |  |  |
Lyhytaikaisten saamisten muutos |  | 81,3 | -64,7
Lyhytaikaisten korottomien velkojen muutos |  | -54,9 | -30,5
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja |  | 418,2 | 321,5
Saadut korot |  | 10,6 | 8,0
Maksetut korot |  | -42,7 | -31,1
Muut saadut rahoitustuotot |  | 25,1 | 20,6
Muut maksetut rahoituskulut |  | -42,7 | -26,6
Saadut osingot | 29 | 1,0 | 1,3
Maksetut verot |  | -43,8 | -27,7
Liiketoiminnan rahavirta |  | 325,7 | 266,1

Liitetiedot ovat kiinteä osa konsernitilinpäätöstä.

Milj. euroa | Liite | 2024 | 2023
Investointien rahavirta |  |  |
Liiketoimintojen hankinnat vähennettynä hankintahetken rahavaroilla | 27, 29 | -1,0 | -156,3
Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat | 14, 15 | -85,6 | -84,1
Liiketoimintojen myynnit vähennettynä luovutetuilla rahavaroilla | 27, 29 | 13,1 | 0,4
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden myynnit |  | 1,2 | 10,6
Lainasaamisten muutos |  | 0,4 | 0,1
Investointien rahavirta |  | -71,8 | -229,3
Rahoituksen rahavirta |  |  |
Maksetut osingot |  | -174,2 | -171,7
Omien osakkeiden hankinta |  | — | -9,8
Vuokravelkojen maksut | 16, 21 | -56,6 | -58,1
Lyhytaikaisten lainojen nostot | 21 | 333,7 | 195,2
Lyhytaikaisten lainojen maksut | 21 | -407,4 | -131,3
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 21 | 350,0 | 214,0
Pitkäaikaisten lainojen maksut | 21 | -320,8 | -99,5
Rahoituksen rahavirta |  | -275,4 | -61,2
Rahavarojen muutos |  | -21,5 | -24,5
Rahavarat tilikauden alussa | 25 | 219,6 | 249,7
Kurssierojen vaikutukset rahavaroihin |  | -3,1 | -5,5
Rahavarojen muutos |  | -21,5 | -24,5
Rahavarat tilikauden lopussa |  | 195,1 | 219,6

127

Laskelma oman pääoman muutoksista

|  | Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma |
Milj. euroa | Liite | Osake- pääoma | Ylikurssirahasto ja muut rahastot | Omat osakkeet | Kertyneet muuntoerot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Kertyneet voittovarat | Oma pääoma yhteensä
1.1.2024 |  | 76,6 | 39,4 | -1,1 | -276,8 | 1 203,5 | 570,9 | 1 612,3
Tilikauden laaja tulos |  |  |  |  |  |  |  |
Tilikauden tappio |  | — | — | — | — | — | -62,8 | -62,8
Muut laajan tuloksen erät, verovaikutus huomioiden |  |  |  |  |  |  |  |
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus, verovaikutus huomioiden | 13 | — | — | — | — | — | 0,4 | 0,4
Muuntoerot |  | — | -0,8 | — | -70,9 | — | -9,1 | -80,8
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  | — | -0,8 | — | -70,9 | — | -71,4 | -143,1
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |
Sijoitetut ja jaetut varat |  |  |  |  |  |  |  |
Osakeperusteiset kannustinohjelmat | 12 | — | — | — | — | — | 3,0 | 3,0
Osingonjako | 26 | — | — | — | — | — | -174,2 | -174,2
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | — | — | — | — | — | -171,1 | -171,1
31.12.2024 |  | 76,6 | 38,5 | -1,1 | -347,8 | 1 203,5 | 328,4 | 1 298,1

128

|  | Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma |
Milj. euroa | Liite | Osake- pääoma | Ylikurssirahasto ja muut rahastot | Omat osakkeet | Kertyneet muuntoerot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Kertyneet voittovarat | Oma pääoma yhteensä
1.1.2023 |  | 76,6 | 39,3 | -0,3 | -193,5 | 1 203,5 | 593,7 | 1 719,2
Tilikauden laaja tulos |  |  |  |  |  |  |  |
Tilikauden voitto |  | — | — | — | — | — | 172,2 | 172,2
Muut laajan tuloksen erät, verovaikutus huomioiden |  |  |  |  |  |  |  |
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus, verovaikutus huomioiden | 13 | — | — | — | — | — | 0,5 | 0,5
Muuntoerot |  | — | 0,1 | — | -83,3 | — | -16,5 | -99,8
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  | — | 0,1 | — | -83,3 | — | 156,1 | 72,9
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |
Sijoitetut ja jaetut varat |  |  |  |  |  |  |  |
Osakeperusteiset kannustinohjelmat | 12 | — | — | 9,0 | — | — | -7,3 | 1,7
Osingonjako | 26 | — | — | — | — | — | -171,7 | -171,7
Omien osakkeiden hankinta | 26 | — | — | -9,8 | — | — | — | -9,8
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | — | — | -0,8 | — | — | -179,0 | -179,7
31.12.2023 |  | 76,6 | 39,4 | -1,1 | -276,8 | 1 203,5 | 570,9 | 1 612,3

Liitetiedot ovat kiinteä osa konsernitilinpäätöstä.
129

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATTEET
Konsernitilinpäätökseen kokonaisuudessaan sovellettavat laadintaperiaatteet on kuvattu alla.
Yksityiskohtaisempi kuvaus laadintaperiaatteista ja kirjanpidollisista arvioista ja oletuksista on esitetty osana
liitetietoja, joihin ne liittyvät, tarkoituksena lisätä ymmärrystä kustakin kirjanpidon osa-alueesta.
1. Perustiedot
Tietoevry Oyj (y-tunnus 0101138-5) on Suomen lainsäädännön mukaisesti perustettu julkinen suomalainen
osakeyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Espoo ja konsernin pääkonttori sijaitsee osoitteessa Keilalahdentie 2-4, 02101
Espoo, Suomi. Yhtiö on listattu NASDAQ Helsingissä ja Tukholmassa sekä Oslon Pörssissä.
Tietoevry on johtava pohjoismainen digitaalisten palveluiden ja ohjelmistojen tarjoaja, jonka palveluksessa on
noin 23 000 asiantuntijaa maailmanlaajuisesti. Tietoevry palvelee tuhansia yksityisen ja julkisen sektorin
asiakkaita noin 90 maassa. Yhtiön palvelut kattavat datakeskeiset kehitys- ja konsultointipalvelut,
ohjelmistoratkaisut, jatkuvat palvelut ja transformaatiopalvelut sekä näihin liittyvän osaamisen, jolla tuetaan
asiakkaiden liiketoiminnan uudistamista, innovointia ja toiminnan tehokkuutta. Tietoevry konsultoi asiakkaita,
suunnittelee ja toteuttaa ratkaisuja sekä varmistaa palveluiden jatkuvan saatavuuden.
Hallitus hyväksyi tämän konsernitilinpäätöksen 3. maaliskuuta 2025. Osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla
on oikeus hyväksyä, muuttaa tai hylätä konsernitilinpäätös sen julkistamisen jälkeen.
2. Laadintaperiaatteet
Tietoevryn konsernitilinpäätös on laadittu EU:ssa sovellettavaksi hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisesti. Konsernitilinpäätös täyttää myös suomalaisten, IFRS-
tilinpäätösstandardeja täydentävien, kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön säännösten ja määräysten vaatimukset.
Konsernitilinpäätös on esitetty miljoonina euroina ja se perustuu alkuperäisiin hankintamenoihin, ellei näissä
laadintaperiaatteissa ole toisin ilmoitettu. Kaikki esitetyt luvut on pyöristetty, joten yksittäisten lukujen
yhteenlaskettu summa saattaa poiketa esitetystä summaluvusta. Tunnusluvut on laskettu käyttäen tarkkoja
arvoja.
Yhdistelyperiaatteet
Konsernitilinpäätökseen sisältyy emoyhtiö Tietoevry Oyj sekä kaikki tytäryhtiöt, joissa emoyhtiöllä on välittömästi
tai välillisesti yli puolet osakkeiden tuottamasta äänivallasta, tai joissa emoyhtiöllä on muutoin määräysvalta
("konserni"). Yhtiöllä on määräysvalta, kun se altistuu sijoituskohteen muuttuvalle tuotolle tai on oikeutettu sen
muuttuvaan tuottoon ja pystyy lisäksi käyttämään sijoituskohdetta koskevaa valtaansa ja näin vaikuttamaan
saamansa tuoton määrään.
Tytäryhtiöt yhdistellään konsernitilinpäätökseen hankintamenomenetelmää käyttäen siitä hetkestä lähtien, kun
määräysvalta saadaan, aina siihen hetkeen saakka, kun määräysvalta lakkaa. Konsernin sisäiset saamiset, velat ja
liiketapahtumat, mukaan lukien osingot ja sisäiset katteet, eliminoidaan konsernitilinpäätöstä laadittaessa.
Tytäryhtiöiden noudattamat tilinpäätöksen laadintaperiaatteet on tarvittaessa yhdenmukaistettu vastaamaan
konsernin noudattamia laadintaperiaatteita. Tilikauden tulos ja muut laajan tuloksen erät kuuluvat emoyhtiön
omistajille.
Valuuttamääräiset tapahtumat
Konserniyritysten tilinpäätöksiin sisältyvät erät arvostetaan sen taloudellisen ympäristön valuutassa, jossa
kyseinen yritys pääasiallisesti toimii (toimintavaluutta). Konsernitilinpäätös esitetään euroissa, joka on emoyhtiön
toiminta- ja esittämisvaluutta.
Valuuttamääräiset tapahtumat muunnetaan paikallisten toimintavaluuttojen määräisiksi tapahtumapäivän
valuuttakursseja käyttäen. Valuuttamääräisten monetaaristen tase-erien arvostuksessa käytetään
raportointikauden päättymispäivän kurssia. Valuuttamääräiset ei-monetaariset käypään arvoon arvostetut erät
muunnetaan toimintavaluutan määräisiksi käyvän arvon arvostuspäivän tai uudelleenarvostuspäivän kursseihin.
Muut ei-monetaariset erät muunnetaan tapahtumapäivän vaihtokurssin mukaisesti.
Realisoitumattomat valuuttakurssivoitot ja -tappiot sisäisistä pitkäaikaisista lainoista tytäryhtiöille kirjataan
tulosvaikutteisesti raportoivan yhteisön erillistilinpäätöksessä silloin, kun lainat on luokiteltu nettosijoituksiksi
ulkomaiseen yksikköön. Konsernitilinpäätöksessä tällaiset kurssierot on kirjattava alun perin muihin laajan
tuloksen eriin ja uudelleenluokiteltava omasta pääomasta tulosvaikutteisiksi silloin, kun nettosijoituksesta
luovutaan.
130

Muut liiketoimintaan liittyvät valuuttakurssivoitot ja -tappiot sisältyvät liikevoittoon. Rahoitukseen liittyvät
valuuttakurssivoitot ja -tappiot sisältyvät rahoitustuottoihin ja -kuluihin.
Tytäryhtiöiden, joiden toimintavaluutta ei ole euro, tulokset ja taseet muunnetaan konsernin esittämisvaluutan
mukaisiksi seuraavasti:
• taseiden varat ja velat muunnetaan raportointikauden päätöspäivän päätöskurssin mukaan;
• tuloslaskelmien tuotot ja kulut muunnetaan kuukauden keskikurssien mukaan;
• kaikki näistä muutoksista aiheutuvat muuntoerot kirjataan muihin laajan tuloksen eriin.
Kun tytäryhtiö myydään, mahdolliset muuntoerot tuloutetaan tuloslaskelmassa osana luovutusvoittoa tai -
tappiota.
Ulkomaisen yksikön hankinnasta syntyvän liikearvon ja kyseisen yksikön varojen ja velkojen kirjanpitoarvoihin
hankinnan yhteydessä tehtävät käyvän arvon oikaisut kirjataan ulkomaisen tytäryhtiön varoihin ja velkoihin ja ne
muunnetaan euroiksi raportointikauden päätöspäivän päätöskurssin mukaan. Tästä johtuvat muuntoerot
kirjataan laajan tuloksen eriin.
3. Uusien ja muutettujen IFRS-tilinpäätösstandardien sekä tulkintojen soveltaminen
1.1.2024 tuli voimaan seuraavat IFRS-tilinpäätösstandardien muutokset. Niillä ei ole ollut olennaista vaikutusta
tässä tilinpäätöksessä esitettyihin liitetietoihin tai raportoituihin summiin.
• IAS 1:n muutos – Pitkäaikaiset velat, joihin liittyy kovenantti
• IAS 1:n muutos – Velkojen luokittelu lyhyt- tai pitkäaikaisiksi
• IAS 7:n ja IFRS 7:n muutos – Tavarantoimittajia tai palveluntuottajia koskevat rahoitusjärjestelyt
• IFRS 16:n muutos – Vuokrasopimusvelka myynnissä ja takaisinvuokrauksessa
Julkaistut uudet ja uudistetut IFRS-tilinpäätösstandardit, jotka eivät vielä ole voimassa
Sinä päivänä, jona tämä tilinpäätös on hyväksytty julkaistavaksi, konserni ei ole ottanut käyttöön uusia ja
uudistettuja IFRS-tilinpäätösstandardeja, jotka on julkaistu, mutta jotka eivät vielä ole tulleet voimaan. Johto ei
odota näillä olevan olennaista vaikutusta konsernitilinpäätökseen tulevilla raportointikausilla. Konserni aikoo
ottaa nämä uudet ja uudistetut standardit ja tulkinnat käyttöön, mikäli ne koskevat konsernia, kun ne tulevat
voimaan ja hyväksytään sovellettavaksi EU:ssa.
4. Keskeiset kirjanpidolliset harkinnat ja arviot
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisen tilinpäätöksen laatiminen edellyttää yrityksen johdolta arvioita ja oletuksia,
jotka vaikuttavat kirjattuihin ja liitetiedoissa raportoituihin määriin. Vaikka nämä arviot perustuvat johdon
parhaaseen näkemykseen nykyhetken tapahtumista ja toimenpiteistä, toteutuneet tulokset saattavat poiketa
arvioiduista. Lisäksi tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden soveltamisessa tarvitaan johdon harkintaa erityisesti
silloin, kun IFRS-tilinpäätösstandardit sallivat vaihtoehtoisia kirjaamis-, arvostamis- ja esittämistapoja.
Johto uskoo, että seuraavat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet edustavat niitä aiheita, joissa johdon harkinnalla
on merkittävin vaikutus kirjattuihin määriin tai joissa erilainen arvio voisi johtaa merkittävään oikaisuun
raportoiduissa määrissä seuraavan tilikauden aikana. Näitä on kuvattu tarkemmin vastaavissa liitetiedoissa.

Laadintaperiaate | Tehty arvioita | Käytetty harkintaa | Liite
Liikearvon arvostaminen | X | X | 14
Muut aineettomat hyödykkeet | X | X | 14
Varaukset | X |  | 18
Laskennalliset verot | X |  | 8

Johto on myös huomioinut ilmastonmuutoksen vaikutukset konsernitilinpäätöstä laatiessaan. Näillä ei ole ollut
olennaista vaikutusta arvioihin ja harkintoihin. Keskeisimmät huomiot olivat seuraavaa:
• Liitetieto 14. Liikearvo ja muut aineettomat hyödykkeet, liitetieto 15. Aineelliset käyttöomaisuus-
hyödykkeet ja liitetieto 16. Vuokrasopimukset sisältävät esitettävät tiedot, jotka kuvaavat Tietoevryn
liiketoiminnan varoja ja niihin liittyviä velkoja. Ympäristönäkökohdat ovat perustavanlaatuinen tekijä, kun
laaditaan ennusteita liiketoiminnan tulevasta toiminnasta pitkän aikavälin suunnitelmien tueksi ja muiksi
omaisuuserien arvostuksen perusteiksi. Toisin sanoen johto harkitsee kaikkia liiketoiminnan tulokseen,
mukaan lukien omaisuuserien arvostukseen, vaikuttavia seikkoja.
• Liitetieto 18. Varaukset – varaukset koostuvat pääosin uudelleenjärjestelyvarauksista ja muista
henkilöstöön liittyvistä varauksista sekä sopimuksiin liittyvistä varauksista. Konsernin riskienhallinta-
prosessi käyttää kaikista konsernitoiminnoista (mukaan lukien talous- ja kestävyysraportointitiimeistä) ja
liiketoiminnoista saatuja tietoja. Ilmastonmuutoksella tai muilla ympäristötekijöillä ei ole ollut vaikutusta
varauksiin 31.12.2024.
• Liitetieto 12. Osakeperusteiset maksut sisältää kuvaukset pitkän aikavälin kannustinohjelmista mukaan
lukien vastuullisuustavoitteet (ESG) kuten sukupuolijakauman tasapainon ja CO2-vähennykset
2023-2025 ja 2024-2026 ohjelmissa.
• Liitetieto 20. Rahoitusriskien hallinta ja pääomarakenne – konsernin luottolimiittisopimus on sidottu
valittuihin Tietoevryn kestävän kehityksen tavoitteisiin, katso liitetieto 20.
131

TILIKAUDEN TULOS
Tämä osio sisältää konsernin tulokseen liittyvät liitetiedot, mukaan lukien segmentti-informaation, liikevaihdon
tuloutuksen, muut liiketoiminnan tuotot ja kulut sekä tiedot veroista ja osakekohtaisesta tuloksesta.
5. Segmentti-informaatio
Tietoevry-konserni koostuu viidestä toimintasegmentistä: Tietoevry Create, Tietoevry Banking, Tietoevry Care,
Tietoevry Industry ja Tietoevry Tech Services.

LAADINTAPERIAATTEET
Toimintasegmenttien raportointi vastaa yhtiön sisäistä raportointia johtoryhmälle, jonka on katsottu olevan yhtiön ylin operatiivinen päätöksentekijä, joka vastaa resurssien kohdentamisesta sekä toimintasegmenttien tehokkuuden arvioinnista ja strategiasta.
Johtoryhmä arvioi segmenttien kannattavuutta ensisijaisesti oikaistun liikevoiton (EBITA) perusteella. Liikevoitto (EBIT) on kuitenkin myös olennainen mittari ja se esitetään tässä segmenttiliitetiedossa, koska se on yhdenmukaisin IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti raportoidun tuloksen kanssa. Segmenttien väliset liiketoimet tehdään markkinaperusteisesti.
Eliminoinnit sisältävät toimintasegmenttien väliset tuotot sekä konsernitoimintojen sisäisten palveluiden myynnin liiketoiminnoille. Globaaleihin johtamis- ja tukitoimintoihin liittyvät allokoimattomat konsernikustannukset esitetään erikseen liikevoitossa (EBIT).

Tietoevry Create
Tietoevry Create on johtava digitaalisen innovaation ja pilvinatiivin kehittämisen kiihdyttäjä, joka tarjoaa
liiketoiminnan konsultointi- ja suunnittelupalveluja, datan hyödyntämiseen tähtääviä palveluja sekä erikoistuneita
ohjelmistojen tuotekehityspalveluita useille eri toimialoille. Se on markkinajohtaja Pohjoismaissa ja laajentuva
kansainvälisillä markkinoilla. Alueella on Euroopassa, Intiassa, Kiinassa ja Amerikassa osaamiskeskuksia, jotka
tarjoavat osaamistaan ja uusinta teknologiaa asiakkailleen lähes 20 maassa.
Tietoevry Banking
Tietoevry Banking uudistaa finanssitoimialaa sekä Pohjoismaissa että globaalisti. Se tarjoaa modulaarisia ja
ennalta integroituja Banking-as-a-Service-palveluja sekä markkinoillaan johtavia skaalautuvia ohjelmistoja ja
palveluja esimerkiksi maksamisen, korttien, varallisuudenhoidon, talousrikosten torjunnan ja luottojen alueella.
Vankalla ammattitaidolla toteutetut säädöstenmukaiset ratkaisut auttavat sen asiakkaita kiihdyttämään kasvua
digitaalisen asiakaspalvelun ja toiminnan tehokkuuden avulla.
Tietoevry Care
Tietoevry Care tarjoaa modulaarisia, avoimia ja yhteensopivia ohjelmistoja sosiaali- ja terveydenhuollon
asiakkaille tavoitteenaan hoitokokemuksen parantaminen Pohjoismaissa. Alue tarjoaa tukea päätöksentekoon ja
prosessiautomaatiota edistyksellisen analytiikan ja sisäänrakennetun tekoälyn avulla. Ohjelmistojen ja
palveluiden kysyntä esimerkiksi sairaaloissa, perus- ja erikoisterveydenhuollossa, vanhustenhuollossa sekä koti-
ja perhehoidossa kasvaa nopeasti samalla kun alalla vaaditaan parempia hoitotuloksia ja parempaa
kansalaiskokemusta, henkilöstötyytyväisyyden paranemista ja toiminnan tehostamista.
Tietoevry Industry
Tietoevry Industry tarjoaa toimialaohjelmistoja ja data-alustapalveluita asiakkaille, jotka haluavat tehostaa
kriittisiä prosessejaan – ohjelmistoja toimitetaan yhä useammin palveluna. Ohjelmistoja ja palveluita tarjotaan
esimerkiksi asiahallintaan, paperiteollisuudelle, koulutusalalle sekä sähköteollisuudelle. Lisäksi data-
alustapalveluja käytetään esimerkiksi laskutusprosesseissa ja datapohjaisessa viestinnässä. Alueella on laajaa
toimialaosaamista ja syvällistä asiantuntemusta datan oivaltavasta käytöstä ja lisäarvon tuottamisesta
ydinliiketoiminnalle ja toimintaprosesseihin.
Tietoevry Tech Services
Tietoevry Tech Services on pohjoismainen monipilvialustojen toimittaja, joka tarjoaa laajan
infrastruktuuripalveluvalikoiman. Alueen keskeinen tavoite on varmistaa asiakkaidensa liiketoiminnan
joustavuus, turvallisuus ja säännöstenmukaisuus. Liiketoiminta kattaa sovellus- ja datapalvelut, pilvialustat ja
tietoturvapalvelut, perinteiset infrastruktuuripalvelut ja käyttökokemuspalvelut. Se edistää asiakasyritysten
kokonaisvaltaista uudistumista kattaen olemassa olevan IT-infrastruktuurin modernisoinnin, ydinliiketoiminnan
sovellusten uudistamisen sekä seuraavan sukupolven palvelut ja data- ja tekoälypalvelut. Tietoevry Tech
Services on Pohjoismaiden johtava jatkuvien palveluiden tarjoaja ja toimittaa palveluita asiakkailleen, joilla on
toimintaa noin 90 maassa.
132

Liikevaihdon jaottelu segmenteittäin

Milj. euroa | 2024 | 2023 | Muutos %
Tietoevry Create | 836,9 | 852,3 | -2
Tietoevry Banking | 580,4 | 567,2 | 2
Tietoevry Care | 231,3 | 232,8 | -1
Tietoevry Industry | 263,7 | 262,6 | 0
Tietoevry Tech Services | 1 000,7 | 1 072,7 | -7
Eliminoinnit | -110,4 | -136,1 | -19
Konserni yhteensä | 2 802,6 | 2 851,4 | -2

Segmenttien liikevaihdon ja liikevoiton (EBIT) vertailutiedot on oikaistu vuonna 2024 vastaamaan
rakennemuutoksista johtuvia segmenttien välisiä pieniä muutoksia. Konsernin luvut pysyivät muuttumattomina.
Liikevoitto/-tappio (EBIT) segmenteittäin

| Liikevoitto/ -tappio (EBIT), milj. euroa | Liikevoitto (EBIT), milj. euroa |  | Liikevoitto/ -tappio (EBIT), % liikevaihdosta | Liikevoitto (EBIT), % liikevaihdosta
| 2024 | 2023 | Muutos %-yks | 2024 | 2023
Tietoevry Create | 71,2 | 95,5 | -25 | 8,5 | 11,2
Tietoevry Banking | 44,8 | 42,9 | 5 | 7,7 | 7,6
Tietoevry Care | 63,5 | 68,3 | -7 | 27,5 | 29,3
Tietoevry Industry | 30,5 | 36,9 | -17 | 11,6 | 14,0
Tietoevry Tech Services | -139,4 | 51,9 | > 100 | -13,9 | 4,8
Allokoimattomat kulut | -40,8 | -39,8 | 2 | — | —
Konserni yhteensä | 29,8 | 255,6 | -88 | 1,1 | 9,0

Lisätietoja, katso Arvonalentumiset sekä liitetiedot 7, 14 ja 29.
Liikevaihto maittain

Milj. euroa | 2024 | 2023 | Muutos %
Suomi | 650,4 | 644,2 | 1
Ruotsi | 835,2 | 901,3 | -7
Norja | 938,3 | 948,6 | -1
Muut | 378,7 | 357,2 | 6
Konserni yhteensä | 2 802,6 | 2 851,4 | -2

Asiakasmyynnin jaottelu maittain perustuu maahan, josta asiakasta on laskutettu. Yksikään asiakas ei edusta 10
% tai enemmän liikevaihdosta.
Pitkäaikaiset varat maittain

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023 | Muutos %
Suomi | 110,3 | 110,9 | -1
Ruotsi | 100,7 | 110,7 | -9
Norja | 291,0 | 331,4 | -12
Muut | 69,8 | 71,3 | -2
Konserni yhteensä | 571,8 | 624,3 | -8

Pitkäaikaiset varat sisältävät aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät ja aineettomat
hyödykkeet lukuun ottamatta liikearvoa.
133

Henkilöstö segmenteittäin

| Tilikauden lopussa | Keskimäärin
| 2024 | 2023 | Muutos % | Osuus % | 2024 | 2023
Tietoevry Create | 8 831 | 9 618 | -8 | 38 | 9 190 | 9 248
Tietoevry Banking | 3 296 | 3 509 | -6 | 14 | 3 421 | 3 518
Tietoevry Care 1) | 1 553 | 1 529 | 2 | 7 | 1 578 | 1 511
Tietoevry Industry | 1 593 | 1 644 | -3 | 7 | 1 610 | 1 666
Tietoevry Tech Services 1) | 7 073 | 7 283 | -3 | 31 | 7 230 | 7 649
Konsernitoiminnot | 594 | 576 | 3 | 3 | 565 | 589
Konserni yhteensä | 22 941 | 24 159 | -5 | 100 | 23 593 | 24 181

1) Vuonna 2024 henkilöstöä siirrettiin Tietoevry Care -alueelta Tietoevry Tech Services -alueelle. Vertailutiedot on oikaistu vastaavasti.
Henkilöstö maittain

| Tilikauden lopussa | Keskimäärin
| 2024 | 2023 | Muutos % | Osuus % | 2024 | 2023
Ruotsi | 3 516 | 3 856 | -9 | 15 | 3 702 | 3 980
Norja | 3 731 | 3 922 | -5 | 16 | 3 797 | 3 951
Suomi | 2 998 | 3 015 | -1 | 13 | 3 034 | 3 101
Intia | 4 131 | 4 308 | -4 | 18 | 4 259 | 4 390
Tšekin tasavalta | 2 315 | 2 381 | -3 | 10 | 2 338 | 2 497
Ukraina | 1 442 | 1 728 | -17 | 6 | 1 551 | 1 835
Latvia | 1 078 | 1 070 | 1 | 5 | 1 095 | 1 091
Kiina | 1 016 | 1 044 | -3 | 4 | 1 031 | 1 053
Puola | 911 | 839 | 9 | 4 | 864 | 833
Bulgaria | 646 | 780 | -17 | 3 | 717 | 350
Muut | 1 156 | 1 217 | -5 | 5 | 1 205 | 1 100
Konserni yhteensä | 22 941 | 24 159 | -5 | 100 | 23 593 | 24 181
Onshore-maat | 10 787 | 11 370 | -5 | 47 | 11 099 | 11 586
Offshore-maat | 12 153 | 12 789 | -5 | 53 | 12 494 | 12 595
Konserni yhteensä | 22 941 | 24 159 | -5 | 100 | 23 593 | 24 181

Poistot segmenteittäin

Milj. euroa | 2024 | 2023 | Muutos %
Tietoevry Create | 6,7 | 6,6 | 1
Tietoevry Banking | 7,0 | 4,8 | 44
Tietoevry Care | 1,1 | 1,0 | 12
Tietoevry Industry | 0,8 | 0,7 | 13
Tietoevry Tech Services | 48,5 | 44,6 | 9
Konsernitoiminnot 1) | 33,4 | 40,8 | -18
Konserni yhteensä | 97,5 | 98,5 | -1

1) Sisältää yhteisiin tiloihin liittyviä käyttöoikeusomaisuuden poistoja. Liikevoitossa (EBIT) tällaiset kulut on allokoitu kokonaisuudessaan
toimintasegmenteille.
Muiden aineettomien hyödykkeiden poistot segmenteittäin

Milj. euroa | 2024 | 2023 | Muutos %
Tietoevry Create | 0,0 | 0,1 | > 100
Tietoevry Banking | 11,2 | 3,6 | > 100
Tietoevry Care | 2,6 | 2,5 | 6
Tietoevry Industry | 0,1 | 0,2 | -41
Tietoevry Tech Services | 6,8 | 5,4 | 27
Konsernitoiminnot | 0,1 | 0,3 | -49
Konserni yhteensä | 21,0 | 12,0 | 74

Liiketoimintahankintoihin liittyvien aineettomien hyödykkeiden poistot segmenteittäin

Milj. euroa | 2024 | 2023 | Muutos %
Tietoevry Create | 12,5 | 10,0 | 25
Tietoevry Banking | 19,0 | 19,3 | -1
Tietoevry Care | 0,2 | 0,2 | 0
Tietoevry Industry | 4,5 | 4,7 | -5
Tietoevry Tech Services | 7,6 | 7,7 | -2
Konsernitoiminnot | — | — | —
Konserni yhteensä | 43,8 | 41,8 | 5

134

Arvonalentumiset
Neljännellä vuosineljänneksellä toteutetun vuosittaisen arvonalentumistestauksen yhteydessä Tietoevry kirjasi
200,0 milj. euron ei-rahavirtavaikutteisen arvonalentumistappion. Arvonalentumistappio liittyy Tietoevry Tech
Services -alueen liikearvoon, mikä vähensi alueen liikearvon kirjanpitoarvon 233,6 milj. euroon 31.12.2024.
Lisätietoja, katso liitetieto 14.
Lisäksi Tietoevry Tech Services kirjasi 0,6 milj. euron arvonalentumistappion käyttöoikeusomaisuuserästä.
Tietoevry Care kirjasi 0,6 milj. euron arvonalentumistappion aktivoiduista kehitysmenoista. Tietoevry Create osti
jäljellä olevan 20 % osuuden yhteisyritys Tieto Esy Oy:stä, mikä aiheutti 0,3 milj. euron arvonalentumistappion.
Vuonna 2023 Tietoevry kirjasi 2,7 milj. euron arvonalentumisen toimistotilojen vuokrasopimuksista Suomessa ja
Tšekissä. Lisäksi vuosittaisen arvonalentumistestauksen tuloksena Tietoevry Create kirjasi 2,1 milj. euron
liikearvon arvonalentumistappion Tieto Esy Oy:n kirjanpitoarvosta.
6. Liikevaihto
Konsernin liiketoimintamalli koostuu jatkuvista palveluista, ohjelmistoratkaisuista, projekteista ja konsultoinnista.
Liikevaihto koostuu IT-palveluiden ja ohjelmistolisenssien annetuilla alennuksilla sekä valuuttakurssieroilla
oikaistusta myynnin käyvästä arvosta.

LAADINTAPERIAATTEET
Liikevaihdon määrä perustuu asiakkaalta odotettavissa olevaan vastikkeeseen, johon yhtiö katsoo olevansa oikeutettu, eikä siihen sisälly kolmansien osapuolten puolesta kerättyjä vastikkeita. Konserni kirjaa liikevaihdon, kun tuotteisiin ja palveluihin liittyvä määräysvalta on siirtynyt asiakkaalle.
Konserni tuottaa asiakkaille tyypillisesti kokonaisvaltaista tietotekniikkapalvelua. Yksittäiset toimitussopimukset on usein koottu yhteisen puitesopimuksen alle. Puitesopimuksessa määritellään yleiset toimitusehdot sen piirissä oleville toimitussopimuksille. Toimituksen sisältö, suoritevelvoitteet ja tavallisesti myös hinnoittelu on määritelty toimitussopimuksessa. Harkintaa tarvitaan sen määrittämiseen, mille sopimuskokonaisuudelle liikevaihtoa tuloutetaan; yksittäiselle toimitussopimukselle vai yhdistettyjen sopimusten ryhmälle.
Palvelusopimuksista kirjattava liikevaihto perustuu palveluvolyymeihin tai aikaan ja materiaaleihin ja suoritevelvoitteet tuloutetaan sille ajanjaksolle, jonka aikana palvelu tai projekti toimitetaan. Yleensä palvelut toimitetaan ja määräysvalta siirtyy asiakkaalle ajan kuluessa, koska asiakas joko saa ja kuluttaa samanaikaisesti konsernin suoritteesta saamansa hyödyn tai konsernin suorite ei luo omaisuuserää, jolla olisi konsernille vaihtoehtoista käyttöä, missä tapauksessa konsernilla on täytäntöönpantavissa oleva oikeus saada maksu toteutetusta työstä.
Suurimmassa osassa liiketoiminnoista, kattaen jatkuvat palvelut, aikaan ja materiaaleihin perustuvat projektit sekä konsultoinnin, toimitetut suoritevelvoitteet laskutetaan kuukausittain. Konserni kirjaa saamisen laskutushetkellä, koska se edustaa ajankohtaa, jolloin oikeudesta vastikkeeseen tulee ehdoton, sillä vastikkeen erääntyminen maksettavaksi edellyttää vain ajan kulumista. Standardimaksuehto on konsernin luottopolitiikan mukaisesti 30 päivää.

135

Tuotteet, tyypillisesti erotettavissa olevat lisenssit, jotka antavat oikeuden käyttää ohjelmistoa, laskutetaan toimitettaessa. Lisenssituotot kirjataan sillä hetkellä, kun lisenssi on toimitettu, omistusoikeus on siirtynyt, asiakas on hyväksynyt lisenssin ja asiakkaalla on oikeus käyttää lisensoitua ohjelmistoa liiketoiminnassaan. Erotettavissa olevat lisenssit, jotka antavat pääsyoikeuden ohjelmistoon, tuloutetaan sopimuskauden aikana. Edellä kuvatuissa liiketoiminnoissa ei yleensä muodostu sopimukseen perustuvia omaisuuseriä tai sopimukseen perustuvia velkoja.
Kiinteähintaisia projekteja sisältävistä sopimuksista liikevaihto kirjataan raportointipäivään mennessä toimitettujen palvelujen perusteella suhteessa tarjottavien palvelujen kokonaismäärään. Tämä määritetään kertyneiden työkustannusten perusteella suhteessa odotettuihin kokonaistyökustannuksiin, sillä tämä kuvaa parhaiten määräysvallan siirtymistä asiakkaalle. Tuotoista, kuluista ja valmiusasteesta tehtyjä arvioita tarkennetaan olosuhteiden muuttuessa ja tästä mahdollisesti johtuvat tuotot tai kulut kirjataan tulosvaikutteisesti sillä raportointikaudella, jolla muutos tunnistetaan. Kiinteähintaisissa projekteissa laskutus ja asiakkaan maksut noudattavat asiakassopimuksessa sovittua maksuaikataulua. Mikäli konsernin toimittamat palvelut ylittävät maksun, kirjataan sopimukseen perustuva omaisuuserä. Mikäli maksut ylittävät toimitettujen palveluiden määrän, kirjataan sopimukseen perustuva velka.
Konsernin asiakassopimukset koostuvat tyypillisesti useista yllä kuvatuista liiketoimintamalleista. Soveltuvin kuvaus siitä, miten taloudelliset tekijät vaikuttavat myyntitulojen ja rahavirtojen luonteeseen, määrään, ajoittumiseen ja epävarmuuteen, sisältyy liitetiedossa 5 esitettyyn segmenttien asiakasmyynnin jaotteluun.
Jotkut sopimukset sisältävät erilaisten konsernin palveluiden ohella laitetoimituksia, jotka toimittaa yleensä toinen palveluntoimittaja. Laitteiden asentaminen on yksinkertaista eikä se sisällä konsernin tarjoamia integraatiopalveluita, ja asentamisen voisi toimittaa jokin toinenkin osapuoli. Tästä johtuen laitetoimitus katsotaan erilliseksi suoritevelvoitteeksi. Näissä sopimuksissa Tietoevry toimii agenttina, jos konserni ei saa määräysvaltaa toisen osapuolen tarjoamiin laitteisiin ennen kuin ne toimitetaan asiakkaalle, tai päämiehenä, jos tämä määräysvalta saadaan.

Silloin kun sopimukset sisältävät useita suoritevelvoitteita, transaktiohinta kohdistetaan jokaiselle suoritevelvoitteelle niiden erillismyyntihintojen perusteella. Nämä ovat nähtävissä sopimuksista ja edustavat vastaavanlaisissa olosuhteissa vastaavanlaisilta asiakkailta perittäviä hintoja. Sopimuksista, joissa asiakkaalle annetaan takautuvia alennuksia, tuloutetaan sopimuksen mukainen hinta arvioiduilla alennuksilla vähennettynä. Alennukset arvioidaan johdon aiempiin vastaavanlaisiin asiakassopimuksiin pohjautuvien tietojen perusteella. Tätä arviota päivitetään säännöllisesti sopimuskauden aikana. Tuotot kirjataan vain siihen määrään asti kuin on erittäin todennäköistä, ettei kertyneiden kirjattujen myyntituottojen määrään jouduta tekemään merkittävää peruutusta, kun muuttuvaan vastikkeeseen liittyvä epävarmuustekijä myöhemmin ratkeaa.
Sovintosopimusten osalta sovintovastike vähennetään liikevaihdosta kun sovintosopimus on allekirjoitettu asiakkaan kanssa. Asiakkaalta saatu vastike kirjataan olosuhteista riippuen joko liikevaihtoon tai liiketoiminnan muihin tuottoihin.
Tietoevry myöntää takuita, jotka takaavat toimituksen olevan sovittujen määritelmien mukainen. Nämä kirjataan IAS 37 Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat -standardin mukaisesti.
Konsernilla ei ole sopimuksia, joissa luvattujen tuotteiden tai palveluiden asiakkaalle toimittamisen ja asiakkaan suorittaman maksun välillä kuluisi yli vuosi. Tästä johtuen konserni ei oikaise miltään osin transaktiohintoja rahan aika-arvolla.
Konserni aktivoi jatkuvien käyttöpalvelusopimusten alkuvaiheessa siirto- tai implementointiprojekteista syntyvät olennaiset käynnistysvaiheen menot mikäli IFRS 15:n aktivointikriteerit täyttyvät (sopimuksen täyttämisestä aiheutuvat menot). Yhtiö on käyttänyt harkintaa luodessaan sisäisen ohjeistuksen siitä, millaiset tehtävät määritellään käynnistysvaiheen tehtäviksi. Käynnistystoimet eivät johda luvatun tuotteen tai palvelun siirtymiseen asiakkaalle eivätkä siten muodosta suoritevelvoitetta. Sopimuksen mukaiset aktivoidut kustannukset poistetaan sen ajanjakson kuluessa, jolloin vastaavan jatkuvan käyttöpalvelusopimuksen tuotot kirjataan.

136

Asiakassopimuksiin liittyvät varat ja velat

Milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023 | 1.1.2023
Myyntisaamiset | 17 | 391,8 | 476,8 | 408,9
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 17 | 50,4 | 58,4 | 52,0
Sopimuksiin perustuvat velat, pitkäaikaiset | 19 | 2,4 | 6,8 | 16,9
Sopimuksiin perustuvat velat, lyhytaikaiset | 19 | 49,6 | 77,3 | 67,2

Vuonna 2023 liiketoimintojen hankinnoista (katso liitetieto 27) johtuvat lisäykset olivat myyntisaamisissa 7,9 milj.
euroa ja sopimuksiin perustuvissa veloissa 0,1 milj. euroa.
Kirjatut myyntituotot, jotka sisältyivät sopimuksiin perustuviin velkoihin kauden alussa, oli 69,9 (60,3) milj. euroa.
Tilauskanta
Kaikille kokonaan tai osittain täyttämättömille suoritevelvoitteille kohdistettu transaktiohinta (tilauskanta) oli
3 261 (3 236) milj. euroa vuoden lopussa. Vuoden 2025 aikana tilauskannasta odotetaan tuloutettavan 52 %.
Tilauskanta sisältää kaikki allekirjoitetut asiakastilaukset, joita ei ole tuloutettu, mukaan lukien käyttöön
perustuviin sopimuksiin liittyvän arvion.
Sopimuksen täyttämisestä aiheutuvista menoista kirjatut omaisuuserät

Milj. euroa | 2024 | 2023
Aktivoidut käynnistysmenot 31.12. | 2,6 | 5,8
Aktivoiduista käynnistysmenoista kaudella kuluksi jaksotettu määrä | 3,0 | 6,6

Taseessa aktivoituja käynnistysmenoja sisältyy muihin pitkäaikaisiin saamisiin 0,8 (0,4) milj. euroa ja
lyhytaikainen osuus 1,8 (5,4) milj. euroa sisältyy myynti- ja muihin saamisiin.
Kiristyshaittaohjelmahyökkäykseen liittyneet asiakassopimuskorvaukset
Vuonna 2024 Tietoevryn yhteen Ruotsissa sijaitsevaan konesalikeskukseen kohdistui rikollinen
kiristyshaittaohjelmahyökkäys. Tämän seurauksena konserni kirjasi noin 1,5 milj. euroa kuluja, joista suurin osa
liittyy palveluiden palauttamiseen, ja noin 0,6 milj. euroa palvelutasosopimussakkoja liikevaihdon vähennyksenä.
Lisäksi Tietoevry sai asiakkailta vahingonkorvausvaatimuksia, joita on arvioitu juridisten ja kaupallisten
näkökohtien perusteella. Konserni kirjasi 7,6 milj. euroa liikevaihdon vähennyksenä, josta suurin osa liittyy
vuodenvaihteeseen mennessä ratkaistuihin korvausvaatimuksiin. Samanaikaisesti konsernilla on meneillään
korvausprosessi vakuutusyhtiön kanssa ja sen odotetaan vievän useita vuosineljänneksiä.
137

7. Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut
Liiketoiminnan muut tuotot sisältävät pääasiassa myyntivoitot, johdannaisten kurssivoitot ja julkiset avustukset.
Liiketoiminnan muut kulut liittyvät lähinnä tieto- ja viestintätekniikkaan ja toimitiloihin liittyviin kuluihin sekä
asiantuntijapalveluihin, kuten konsultointiin ja markkinointiin. Infrastruktuuripalveluiden yhteisiin alustoihin
liittyvät kustannukset kirjataan liiketoiminnan muihin kuluihin silloin kun ne eivät liity suoraan mihinkään tiettyyn
asiakkaaseen.

LAADINTAPERIAATTEET
Julkiset avustukset
Julkiset avustukset kirjataan liiketoiminnan muihin tuottoihin systemaattisella tavalla niillä tilikausilla, joilla kirjataan ne menot, joita avustukset on tarkoitettu kattamaan.

Liiketoiminnan muut tuotot

Milj. euroa | 2024 | 2023
Aineellisten hyödykkeiden ja liiketoimintojen myyntivoitot | 4,6 | 7,1
Johdannaisten valuuttakurssivoitot | 3,3 | 7,2
Julkiset avustukset | 2,0 | 2,5
Vuokratuotot | 0,7 | 1,0
Yhteisyritysten hallintopalkkiot | 0,2 | 0,6
Muut | 5,2 | 3,9
Yhteensä | 16,0 | 22,2

Vuonna 2024 Tietoevry Banking kirjasi 4,3 milj. euron nettovoiton osuutensa myynnistä yhteisyrityksessä.
Lisätietoja, katso liitetieto 29.
Vuonna 2023 Tietoevry Tech Services sai päätökseen myynti- ja osittaisen takaisinvuokraustapahtuman, jossa
myytiin Norjassa sijaitseva datakeskus ja toimistorakennus 11,2 milj. euron kauppahinnalla. Nettovelka
osittaisesta takaisinvuokrauksesta on 3,6 milj. euroa. Tietoevry Tech Services kirjasi myynnistä 6,0 milj. euron
nettovoiton liiketoiminnan muihin tuottoihin.
Liiketoiminnan muut kulut

Milj. euroa | 2024 | 2023
Tieto- ja viestintätekniikka | 192,4 | 193,7
Toimitilojen kulut | 41,3 | 44,6
Asiantuntijapalvelut ja markkinointi | 43,1 | 43,4
Muut 1) | 45,9 | 47,2
Yhteensä | 322,7 | 328,9

1) Liiketoiminnan muut kulut sisältävät matka-, rekrytointi- ja vakuutuskuluja.
Tilintarkastajien palkkiot

Milj. euroa | 2024 | 2023
Tilintarkastuspalkkiot | 1,6 | 1,6
Tilintarkastukseen liittyvät | 0,4 | 0,3
Veroneuvonta | 0,0 | 0,0
Muut palvelut | 0,3 | 0,3
Yhteensä | 2,3 | 2,1

138

8. Tuloverot
Tuloverot koostuvat verotettavaan tuloon perustuvista veroista ja laskennallisista veroista. Samaan veronsaajaan
liittyvät laskennalliset verosaamiset ja -velat netotetaan ja esitetään siten taseessa nettona.

LAADINTAPERIAATTEET
Tuloslaskelman tuloverot sisältävät konserniyhtiöiden tilikauden verotettavasta tulosta maksettavat tuloverot sekä oikaisut aiemmilta vuosilta ja laskennallisten verovelkojen tai verosaamisten muutokset. Verot kirjataan tulosvaikutteisesti, paitsi silloin kun ne liittyvät muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan kirjattuihin eriin, jolloin myös vero kirjataan kyseisiin eriin. Osuus yhteisyritysten tuloksista esitetään tuloslaskelmassa laskettuna nettotuloksesta sisältäen siten verovaikutuksen.
Laskennalliset verot kirjataan velkamenetelmän mukaisesti väliaikaisista eroista konsernitaseen varojen ja velkojen kirjanpitoarvon ja verotuksellisen arvon välillä sekä käyttämättömistä verotuksellisista tappioista. Laskennalliset verot lasketaan niiden verokantojen ja -lakien mukaisesti, jotka on säädetty tai käytännössä hyväksytty raportointikauden päättymispäivään mennessä ja joita odotetaan sovellettavan, kun kyseinen laskennallinen verosaaminen tai verovelka realisoituu. Laskennallisia veroja ei kirjata tytäryhtiösijoituksiin liittyvistä väliaikaisista eroista, jotka eivät todennäköisesti realisoidu.
Laskennalliset verosaamiset kirjataan vain siihen määrään asti kun on todennäköistä, että tulevaisuudessa syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan ne voidaan hyödyntää. Konsernitilinpäätöksen yhdistelystä johtuvat laskennalliset verovelat ja -saamiset kirjataan konsernitaseeseen, jos niiden veroseuraamusten realisoituminen on todennäköistä.

KIRJANPIDOLLISET ARVIOT JA HARKINNAT
Jokaisena raportointipäivänä johto arvioi todennäköisten tulevien verotettavien tulojen määrää, jota vastaan käyttämättömiä verotuksellisia tappioita voidaan käyttää. Koska todelliset tulot voivat poiketa ennusteista, muutos vaikuttaa tulevien kausien veroihin.
Konserni toimii globaalisti, minkä vuoksi se altistuu verolainsäädännön muutoksille eri maissa. Verolainsäädännön tulkinta edellyttää johdon harkintaa ja sovelletut tulkinnat voivat sisältää epävarmuustekijöitä.

Tuloverot tuloslaskelmassa

Milj. euroa | 2024 | 2023
Vero tilikauden voitosta | 38,5 | 40,4
Laskennallisten verojen muutos | 2,7 | 11,2
Aiempien tilikausien veroja koskevat oikaisut | -0,2 | -3,0
Yhteensä | 41,0 | 48,6

Tuloverojen täsmäytyslaskelma

Milj. euroa | 2024 | 2023
Voitto ennen veroja | -21,8 | 220,8
Verot laskettuna kotimaan verokannalla 20 % | -4,4 | 44,2
Ulkomaisten tytäryhtiöiden verokantojen vaikutus | 0,8 | 2,8
Vähennyskelvoton liikearvon arvonalentuminen | 43,4 | —
Vähennyskelvottomien kulujen ja verovapaiden erien verovaikutus | 0,7 | 1,3
Aiempien tilikausien veroja koskevat oikaisut | -0,2 | -3,0
Edellisen tilikauden laskennallisten verojen oikaisu | -0,8 | 0,1
Ulkomaisten osinkojen jakamisesta aiheutuvat verot | 2,0 | 4,6
Muut erät | -0,6 | -1,4
Yhteensä | 41,0 | 48,6
Efektiivinen verokanta | -187,8 | 22,0

OECD Pilari II -mallisääntöjen vaikutus
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) julkaisi joulukuussa 2021 Pilari II -mallisäännöt
(Maailmanlaajuiset veropohjan rapautumisen estämistä koskevat mallisäännöt, tai “GloBE”) uudistaakseen
kansainvälistä tuloverotusta. Suomessa lakia suurten konsernien vähimmäisverosta on sovellettu 1.1.2024
alkaen. Tietoevry kuuluu kyseisten säännösten piiriin.
Mallisääntöjen mukaan konserni on velvollinen maksamaan täydennysveroa, mikäli GloBE:n mukainen
maakohtainen efektiivinen veroaste on pienempi kuin 15 %:n vähimmäisveroaste. S uurimmalla osalla konsernin
toiminta-alueista veroaste on vähintään 15 % kun taas loput toiminta-alueet täyttävät muut Safe Harbour -
siirtymäsäännöt. Näin ollen konsernilla ei ole Pilari II -veropositiota. Konserni soveltaa IAS 12:n muutoksissa
säädettyä poikkeusta Pilari II:sta johtuvien laskennallisten verosaamisten ja -velkojen kirjaamiseen ja
esittämiseen.
139

Laskennallisten verojen bruttomääräiset muutokset

Milj. euroa | 1.1.2024 | Kirjattu tuloslaskelmaan | Kirjattu muihin laajan tuloksen eriin | Muut muutokset | 31.12.2024
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |
Tilikausien tappiot | 23,6 | -6,6 | — | -0,9 | 16,1
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 16,6 | -2,7 | — | -6,8 | 7,0
Vuokravelat | 40,1 | -0,5 | — | -0,3 | 39,3
Työsuhde-etuudet | 9,3 | -0,2 | 0,0 | -0,1 | 8,9
Varaukset | 1,6 | 1,2 | — | 0,0 | 2,8
Tuloutus | 3,6 | -1,2 | — | -0,2 | 2,3
Muut väliaikaiset erot | 1,2 | 2,5 | — | 0,0 | 3,7
Yhteensä brutto | 96,1 | -7,6 | 0,0 | -8,3 | 80,1
Netotettu laskennallisesta verovelasta | -84,2 |  |  |  | -74,7
Yhteensä netto | 11,8 |  |  |  | 5,4
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 42,8 | -6,1 | — | -0,7 | 36,0
Käyttöoikeusomaisuuserät | 35,4 | 0,7 | — | -0,2 | 36,0
Verottamattomat varaukset | 10,1 | 0,0 | — | -0,3 | 9,8
Muut väliaikaiset erot | 23,5 | 0,5 | -0,1 | -6,8 | 17,0
Yhteensä brutto | 111,7 | -4,9 | -0,1 | -7,9 | 98,8
Netotettu laskennallisesta verosaamisesta | -84,2 |  |  |  | -74,7
Yhteensä netto | 27,5 |  |  |  | 24,1
Netto | -15,7 | -2,7 | 0,1 | -0,4 | -18,7

Suurin osa laskennallisista verosaamisista ja -veloista realisoituu yli 12 kuukauden kuluttua.
31.12.2024 konsernilla oli käyttämättömiä verotuksellisia tappioita 73,6 (108,9) milj. euroa vastaten laskennallista verosaamista 16,1 (23,6) milj. euroa. Nämä tappiot tulivat lähinnä Norjasta ja Ruotsista, eikä tappioilla ole
erääntymisajankohtaa. Tulosennusteet osoittavat, että voitot riittävät näiden vahvistettujen tappioiden hyödyntämiseen tulevaisuudessa.
31.12.2024 konsernilla oli käyttämättömiä verotuksellisia tappioita 0,4 (0,4) milj. euroa, joiden hyödyntäminen on epävarmaa. Tämä tappio vastaa 0,1 (0,1) milj. euron laskennallista verosaamista, jota ei ole kirjattu.
Konsernilla ei ole merkittäviä IFRIC 23 (Tuloverokäsittelyjä koskeva epävarmuus) mukaisia epävarmoja veropositioita.
140

Milj. euroa | 1.1.2023 | Kirjattu tuloslaskelmaan | Kirjattu muihin laajan tuloksen eriin | Yritysostot ja -myynnit | Muut muutokset | 31.12.2023
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |
Tilikausien tappiot | 39,0 | -7,1 | — | — | -8,3 | 23,6
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 10,8 | 5,9 | — | — | -0,2 | 16,6
Vuokravelat | 43,5 | -2,7 | — | 0,3 | -1,0 | 40,1
Työsuhde-etuudet | 10,2 | -0,4 | -0,1 | — | -0,4 | 9,3
Varaukset | 3,0 | -1,2 | — | — | -0,1 | 1,6
Tuloutus | 6,3 | -2,3 | — | — | -0,4 | 3,6
Muut väliaikaiset erot | 4,2 | 0,3 | — | 0,1 | -3,4 | 1,2
Yhteensä brutto | 117,1 | -7,5 | -0,1 | 0,4 | -13,8 | 96,1
Netotettu laskennallisesta verovelasta | -102,5 |  |  |  |  | -84,2
Yhteensä netto | 14,6 |  |  |  |  | 11,8
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 48,4 | -7,6 | — | 5,6 | -3,7 | 42,8
Käyttöoikeusomaisuuserät | 39,9 | -3,9 | — | 0,3 | -1,0 | 35,4
Verottamattomat varaukset | 10,7 | -0,7 | — | — | 0,1 | 10,1
Muut väliaikaiset erot | 14,2 | 15,7 | 0,1 | — | -6,5 | 23,5
Yhteensä brutto | 113,2 | 3,6 | 0,1 | 5,9 | -11,0 | 111,7
Netotettu laskennallisesta verosaamisesta | -102,5 |  |  |  |  | -84,2
Yhteensä netto | 10,7 |  |  |  |  | 27,5
Netto | 3,9 | -11,2 | -0,2 | -5,5 | -2,8 | -15,7

141

9. Osakekohtainen tulos
Tietoevryn osakkeiden kokonaismäärä 31.12.2024 oli 118 640 150. Raportointikauden lopussa omia osakkeita oli
yhteensä 45 239 kappaletta eli 0,04 % osakkeista ja äänistä. Lisätietoja, katso liitetieto 26.

LAADINTAPERIAATTEET
Osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva tilikauden tulos yhtiön tilikauden aikana liikkeessä olevien osakkeiden lukumäärän painotetulla keskiarvolla, lukuun ottamatta Tietoevryn hankkimia ja hallussaan pitämiä omia osakkeita.
Laimennettu osakekohtainen tulos lasketaan oikaisemalla tilikauden aikana liikkeessä olevien osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo sillä määrällä, joka arvioidaan toimitettavan osakepohjaisten kannustinohjelmien perusteella.

| 2024 | 2023
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden voitto (milj. euroa) | -62,8 | 172,2
Osakekohtainen tulos (euroa) |  |
Laimentamaton | -0,53 | 1,45
Laimennettu | -0,53 | 1,45
Osakkeiden painotettu keskimääräinen lukumäärä vuoden aikana |  |
Laimentamaton | 118 522 308 | 118 375 769
Osakeperusteisten kannustinohjelmien laimennusvaikutus | 104 015 | 271 334
Laimennettu | 118 626 323 | 118 647 103

142

PALKAT JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET
Tämä osio sisältää konsernin työsuhde-etuuksiin liittyvät liitetiedot, mukaan lukien johdolle ja hallituksen
jäsenille maksettavat palkat ja palkkiot.
10. Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut koostuvat palkoista ja palkkioista sekä niihin liittyvistä sosiaalikuluista.
Tietoevryllä on myös työsuhteen päättämisen jälkeisiä etuusjärjestelyjä sekä osakeperusteisia kannustinohjelmia
avainhenkilöille. Työsuhteen päättämisen jälkeiset etuudet johtuvat työsuhteen päättämisestä eikä työn
suorittamisesta.

LAADINTAPERIAATTEET
Työsuhde-etuudet kirjataan sillä kaudella, jona työntekijät suorittavat palveluja. Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet kirjataan silloin, kun konserni ja työntekijä tekevät sopimuksen, eikä työntekijä suorita tulevaisuudessa palveluja etuuksien vastineeksi.

Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut

Milj. euroa | 2024 | 2023
Palkat 1) | 1 217,5 | 1 219,3
Eläkekulut |  |
Maksupohjaiset järjestelyt | 93,3 | 92,4
Etuuspohjaiset järjestelyt | 7,4 | 2,2
Muut etuudet | 25,6 | 23,8
Muut lakisääteiset sosiaalikulut 2) | 214,8 | 217,4
Osakeperusteiset maksut 2) | 6,5 | 9,5
Muut henkilöstökulut | 1,2 | 1,4
Yhteensä | 1 566,3 | 1 566,0

1) Sisältää työsuhteen päättämisen jälkeiset etuudet.
2) Sosiaalikuluja on uudelleenluokiteltu osakeperusteisista maksuista muihin lakisääteisiin sosiaalikuluihin vertailutiedoissa.
143

11. Johdon palkitseminen
Tietoevryn ylimpään johtoon kuuluvat hallituksen ja johtoryhmän jäsenet sekä toimitusjohtaja.

LAADINTAPERIAATTEET
Johdon ja hallituksen palkitseminen sisältää suoritetusta työstä eri muodoissa saatavat vastikkeet, jotka Tietoevry on maksanut, tulee maksamaan tai järjestää.

Johdon palkitseminen

| 2024 | 2023
Tuhatta euroa | Toimitus- johtaja | Johtoryhmä | Toimitus- johtaja | Johtoryhmä 1)
Palkat ja edut | 914,3 | 3 198,0 | 875,0 | 3 339,4
Tulospalkkiot 2) | 105,8 | 478,8 | 404,7 | 1 039,2
Irtisanomiskorvaukset | — | 294,3 | — | —
Osakeperusteiset maksut 3) | 678,8 | 832,2 | 1 105,6 | 2 415,3
Lakisääteiset eläkkeet | 163,9 | 328,5 | 214,8 | 433,8
Lisäeläkkeet | 225,8 | 351,3 | 213,3 | 458,7
Kompensaatio johtamispalveluja tuottavalle yhteisölle 4) | — | 193,5 | — | —
Yhteensä | 2 088,6 | 5 676,6 | 2 813,4 | 7 686,4

1) Johtoryhmän vertailutiedot on päivitetty maksetun määrän ja arvioitujen kertymien perusteella.
2) Vuoden 2024 tulospalkkiot perustuvat viimeiseen arvioituun määrään. Vertailutiedot on päivitetty vastaamaan maksettua määrää.
3) Osakeperusteiset maksut sisältävät 66,5 tuhannen euron irtisanomiskorvauksena maksettavan kulun.
4) Johtamispalveluja tuottava yhteisö perustettiin määräaikaisesti ja sen päättymispäivä oli 31.12.2024.
Taulukko sisältää johtoryhmän palkkioita, jotka perustuvat ajanjaksoon johtoryhmän jäsenenä. Vertailutiedot
esitetään suoriteperusteisesti, yllä mainittua lukuunottamatta.
Toimitusjohtaja Kimmo Alkio on oikeutettu tavoitepalkkioon, joka on 75 % peruspalkasta ja enimmillään 150 %
peruspalkasta. Se perustuu konsernin liikevaihtoon, tulokseen, kassavirtaan ja yhtiön strategisten tavoitteiden
toteutumiseen. Vuosimaksu toimitusjohtajan lisäeläkejärjestelyyn on 23 % vuosittaisesta peruspalkasta.
Toimitusjohtajan eläkeikä on 63 vuotta. Mikäli hänen työsuhteensa päätetään, irtisanomisaika on 12 kuukautta ja
irtisanomiskorvaus vastaa kuuden kuukauden lyhyen aikavälin kannustinpalkkion tavoitetta ja kuuden
kuukauden palkkaa irtisanomisajan palkan lisäksi. Toimitusjohtaja kuuluu pitkäaikaisiin kannustinohjelmiin
hallituksen hyväksymien ehtojen mukaisesti. Vuonna 2024 toimitusjohtajalle annettiin 24 150 (29 563) osaketta
verojen vähentämisen jälkeen.
Pääsääntöisesti johtoryhmän jäsenet ovat oikeutettuja tavoitepalkkioon, joka on 50 % peruspalkasta ja
enimmillään 100 % peruspalkasta. Se perustuu yksilöllisten tavoitteiden toteutumiseen. Vuosimaksu
johtoryhmän jäsenten lisäeläkejärjestelyihin on enintään 15 % vuosittaisesta peruspalkasta. Johtoryhmän
jäsenten eläkeikä perustuu kansalliseen lainsäädäntöön. Johtoryhmän jäsenten irtisanomisajat vaihtelevat
sopimuskohtaisesti ja korvaukset vastaavat irtisanomisaikoja. Johtoryhmän jäsenet kuuluvat pitkäaikaisiin
kannustinohjelmiin hallituksen hyväksymien ehtojen mukaisesti. Vuonna 2024 johtoryhmän jäsenille annettiin
yhteensä 27 120 (54 445) osaketta verojen vähentämisen jälkeen.
144

Hallituksen palkkiot

Tuhatta euroa | 2024 | 2023
Hallituksen jäsenet 31.12.2024 |  |
Tomas Franzén, Hallituksen ja Palkitsemisvaliokunnan pj. | 187,9 | 173,0
Harri-Pekka Kaukonen, varapj., Tarkastus- ja riskivaliokunnan pj.1) | 117,5 | 106,4
Bertil Carlsén 1) | 85,6 | 75,7
Elisabetta Castiglioni | 85,6 | 74,9
Liselotte Hägertz Engstam | 84,0 | 77,3
Katharina Mosheim | 85,6 | 77,3
Gustav Moss 1) | 95,2 | 81,3
Endre Rangnes 1, 2) | 86,4 | 82,9
Petter Söderström 1) | 96,0 | 81,3
Timo Ahopelto, varapj.3) | — | 2,4
Niko Pakalén 3) | — | 3,2
Angela Mazza Teufer 3) | — | 0,8
Anders Palklint, henkilöstön edustaja | 15,3 | 15,0
Thomas Slettemoen, henkilöstön edustaja | 15,3 | 7,5
Ilpo Waljus, henkilöstön varaedustaja | 7,7 | 7,5
Tommy Sander Aldrin, henkilöstön varaedustaja | 7,7 | 15,0
Yhteensä | 969,7 | 881,5

1) Osakkeita ei hankittu yhtiökokouksen päätöksen perusteella, joka kielsi osakkeiden luovuttamisen sisäpiirisääntelyn tai muun perustellun syyn
vuoksi. Käteisosuudet maksetaan yhdessä osakeostojen kanssa.
2) Hallituksen jäsen 3.9.2024 saakka.
3) Hallituksen jäsen 23.3.2023 saakka.
Jokainen hallituksen jäsen saa kiinteän vuosipalkkion ja kokouspalkkion. Varsinaisen yhtiökokouksen päätöksen
mukaisesti vuosipalkkio on seuraava: puheenjohtaja 137 500 euroa, varapuheenjohtaja 73 500 euroa ja
tavallinen jäsen 55 600 euroa. Näiden lisäksi pysyvän hallituksen valiokunnan puheenjohtaja saa 20 000 euron
vuosipalkkion ja pysyvän hallituksen valiokunnan jäsen 10 000 euron vuosipalkkion. Lisäksi yhtiökokouksen
valitsemalle hallituksen jäsenelle maksetaan 800 euron kokouspalkkio jokaiselta hallituksen kokoukselta sekä
hallituksen pysyvän tai tilapäisesti asetetun valiokunnan kokoukselta. Henkilöstön valitsemien hallituksen
varsinaisten jäsenten vuosipalkkio on 15 300 euroa, ja varajäsenten vuosipalkkio on 7 650 euroa. Henkilöstön
valitsemien hallituksen jäsenten palkkio maksetaan pelkästään käteisenä.
Yhtiökokous päätti myös, että osa kiinteästä vuosipalkkiosta voidaan maksaa markkinoilta hankittavina yhtiön
osakkeina. Valittu hallituksen jäsen voi oman harkintansa mukaan valita palkkion seuraavista viidestä
vaihtoehdosta:
1. Ei käteispalkkiota, 100 % osakkeina
2. 25 % käteisenä, 75 % osakkeina
3. 50 % käteisenä, 50 % osakkeina
4. 75 % käteisenä, 25 % osakkeina, tai
5. 100 % käteisenä, ei osakepalkkiota.
Osakkeet hankitaan yhtiön laatiman hankintaohjelman mukaisesti. Jos palkkiota ei sisäpiirisääntelyn tai muun
perustellun syyn vuoksi yhtiökokouksen päätöksen mukaisesti, hallituksen jäsenyyden päättymisen tai muun
hallituksen jäseneen liittyvän syyn johdosta voida maksaa osakkeina, palkkio maksetaan kokonaan rahana.
Osakepalkkioiden lisäksi hallituksen jäsenet eivät kuulu muihin osakeperusteisiin järjestelyihin, heille ei makseta
muita osakeperusteisia korvauksia eikä heillä ole eläkejärjestelyjä Tietoevryssä lukuun ottamatta työntekijöiden
edustajilla.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta koostui seuraavista, 2. syyskuuta 2024 rekisteröityihin omistuksiin
perustuvista, Tietoevryn osakkeenomistajien ilmoittamista edustajista:
• Annareetta Lumme-Timonen, sijoitusjohtaja, Solidium Oy
• Alexander Kopp, sijoitusjohtaja, Incentive AS
• Mikko Lantto, teknologia- ja tietohallintojohtaja, Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen
• Alexander Svensson, varatoimitusjohtaja, Cevian Capital AG
• Tomas Franzén, Tietoevry Oyj:n hallituksen puheenjohtaja.
145

12. Osakeperusteiset maksut
Tietoevryllä on kaksi globaalia työntekijöille suunnattua osakeperusteista kannustinohjelmaa: Suoriteperusteiset
osakepalkkiojärjestelmät ja Ehdolliset osakepalkkiojärjestelmät.

LAADINTAPERIAATTEET
Tietoevryn avainhenkilöille on myönnetty osakeperusteisia kannustinohjelmia, jotka käsitellään omana pääomana maksettavina. Ohjelmat arvostetaan käypään arvoon perustuen Tietoevryn osakkeen markkinahintaan niiden myöntämispäivänä ja jaksotetaan työsuhde-etuuksista aiheutuviin kuluihin oikeuden syntymisajanjakson aikana sekä vastaavasti omaan pääomaan. Konsernin osakeperusteisista kannustinohjelmista myönnettävien osakkeiden määrää uudelleenarvioidaan jokaisena raportointipäivänä. Arvioinnissa otetaan huomioon muutokset konsernin tulosennusteissa, kannustinohjelmien piiriin kuuluvan henkilöstön vaihtuvuus ja muut myönnettävien osakkeiden määrään vaikuttavat tekijät. Alkuperäisiin arvioihin tehtävien tarkistusten mahdollinen vaikutus kirjataan tuloslaskelmaan ja vastaavasti omaan pääomaan. Maissa, joissa palkkio on tarkoitus maksaa kokonaan rahana, kulut raportoidaan rahana maksettavina. Ohjelmien sosiaalikulut raportoidaan rahana maksettavina.

Osakeperusteiset kannustinohjelmat
Tietoevryn osakeperusteisten kannustinohjelmien tavoitteena on yhdenmukaistaa osakkeenomistajien ja
avainhenkilöiden tavoitteet yhtiön arvon nostamiseksi pitkällä aikavälillä. Tilikauden 2024 lopussa Tietoevryllä oli
seuraavat osakeperusteiset kannustinohjelmat: Suoriteperusteiset osakepalkkiojärjestelmät 2022–2024, 2023–
2025 ja 2024–2026 sekä Ehdolliset osakepalkkiojärjestelmät 2022–2024, 2023–2025 ja 2024–2026.
Järjestelmistä saadut palkkiot maksetaan osittain yhtiön osakkeina ja osittain rahana. Rahana suoritettava määrä
on tarkoitettu kattamaan palkkiosta aiheutuvat verot ja veronluonteiset maksut.
Palkkiota ei makseta, mikäli osallistujan työsuhde päättyy ennen palkkion maksamista. Hallitus arvioi, että
järjestelmistä toimitettavat osakepalkkiot koostuvat markkinoilta hankittavista osakkeista, eikä järjestelyihin
liittyen lasketa liikkeeseen uusia osakkeita.
Suoriteperusteinen osakepalkkiojärjestelmä 2021–2023 ja Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä 2021–2023
päättyivät vuonna 2024. Ansaintaehtojen toteuman perusteella näistä järjestelmistä ansaitut palkkiot vastasiv at
391 958 brutto-osaketta, joista 214 379 netto-o saketta annettiin osallistujille. Palkkiot maksettiin suunnatulla
maksuttomalla osakeannilla. Lisätiedot, katso liitetieto 26.
Tilikaudella 2024 ansaittiin ja maksettiin kokonaan rahana yhtiöstä ehtojen mukaisesti lähteneille osallistujille
seuraavat bruttomääräiset osakepalkkiot: Suoriteperusteisesta osakepalkkiojärjestelmästä 2022–2024 yhteensä
5 417 brutto-osaketta, Suoriteperusteisesta osakepalkkiojärjestelmästä 2023–2025 yhteensä 2 895 brutto-
osaketta ja Suoriteperusteisesta osakepalkkiojärjestelmästä 2024–2026 yhteensä 570 brutto-osaketta.
146

Osakeperusteisten kannustinohjelmien keskeiset ehdot

| Suoriteperusteinen osakepalkkiojärjestelmä
| 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026
Järjestelmä laskettu liikkeelle | 16.2.2022 | 14.2.2023 | 14.2.2024
Ansaintajakso | 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026
Syntymisehdot | Suhteellinen ja absoluuttinen Tietoevryn osakkeen kokonaistuotto (TSR), Tietoevryn strateginen kasvutavoite ja vastuullisuustavoite (ESG). Avainhenkilön voimassaoleva työ- tai toimisuhde palkkion maksuhetkellä. | Tietoevryn osakkeen suhteellinen kokonaistuotto (TSR) ja vastuullisuustavoite (ESG, sukupuolijakauman tasapaino ja CO2-vähennykset). Avainhenkilön voimassaoleva työ- tai toimisuhde palkkion maksuhetkellä. | Tietoevryn osakkeen suhteellinen ja absoluuttinen kokonaistuotto (TSR) ja vastuullisuustavoite (ESG, sukupuolijakauman tasapaino ja CO2-vähennykset). Avainhenkilön voimassaoleva työ- tai toimisuhde palkkion maksuhetkellä.
Toteutus | Osakkeina ja rahana 2025 | Osakkeina ja rahana 2026 | Osakkeina ja rahana 2027
Osallistujien lukumäärä 31.12.2024 | 435 | 470 | 583
Muut | 31.12.2024 järjestelmästä maksettavat palkkiot vastaavat 805 689 Tietoevryn osakkeen arvoa (sisältäen osake- ja rahaosuuden). | 31.12.2024 järjestelmästä maksettavat palkkiot vastaavat 809 083 Tietoevryn osakkeen arvoa (sisältäen osake- ja rahaosuuden). | 31.12.2024 järjestelmästä maksettavat palkkiot vastaavat 953 988 Tietoevryn osakkeen arvoa (sisältäen osake- ja rahaosuuden).

| Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä
| 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026
Järjestelmä laskettu liikkeelle | 16.2.2022 | 14.2.2023 | 14.2.2024
Sitouttamisjakso | 2022–2024 | 2023–2025 | 2024–2026
Syntymisehdot | Avainhenkilön voimassaoleva työ- tai toimisuhde palkkion maksuhetkellä.
Toteutus | Osakkeina ja rahana 2025 | Osakkeina ja rahana 2026 | Osakkeina ja rahana 2027
Osallistujien lukumäärä 31.12.2024 | 126 | 140 | 182
Muut | 31.12.2024 järjestelmästä maksettavat palkkiot vastaavat 50 320 Tietoevryn osakkeen arvoa (sisältäen osake- ja rahaosuuden). | 31.12.2024 järjestelmästä maksettavat palkkiot vastaavat 84 255 Tietoevryn osakkeen arvoa (sisältäen osake- ja rahaosuuden). | 31.12.2024 järjestelmästä maksettavat palkkiot vastaavat 52 314 Tietoevryn osakkeen arvoa (sisältäen osake- ja rahaosuuden).

147

Osakeperusteisten kannustinohjelmien käyvän arvon määrittämisessä käytetyt oletukset
Suoriteperusteisten ja ehdollisten osakepalkkiojärjestelmien käypä arvo on määritetty myöntämisvaiheen
osakekurssin ja oletettujen osinkojen mukaisesti. Markkinaperusteisen kriteerin toteuman todennäköisyys on
arvioitu Monte-Carlo -simulaatiolla.
Rahana maksettavan sosiaalikulujen osuuden käypä arvo arvostetaan uudelleen kunakin raportointihetkenä
palkkion maksuun asti.
Vuonna 2024 myönnettyjen osakekannustimien omaan pääomaan kirjattavan osuuden käypä arvo on määritetty
myöntämishetkellä osakekurssin ja oletettujen osinkojen perusteella ja velkaan kirjattava osuus perustuu
osakekurssiin tilikauden päättyessä seuraavasti:
• Osakekurssi myöntämishetkellä: 18,28 euroa
• Odotetut vuosittaiset osingot: 1,42 euroa
• Riskitön korko: 2,99 %
• Odotettu volatiliteetti (historialliset päivähavainnot juoksuaikaa vastaavalta ajalta): 23,57 %
• Odotettu ohjelman kesto: 2,73 vuotta
• Käypä arvo myöntämishetkellä: 6,53 euroa
• Osakekurssi tilikauden päättyessä: 17,02 euroa
Työsuhde-etuuksista aiheutuviin kuluihin sisältyvät osakeperusteiset maksut

Milj. euroa | 2024 | 2023
Omana pääomana maksettavat osakeperusteiset kannustinohjelmat | 6,5 | 9,5
Rahana maksettavat osakeperusteiset kannustinohjelmat | 0,0 | 0,1
Rahana maksettavat sosiaalikulut 1) | 0,2 | 0,9
Yhteensä | 6,7 | 10,5

1) Ohjelmien sosiaalikulut raportoidaan rahana maksettavina.
Osakeperusteisista maksuista johtuvat velat ovat 0,8 (1,4) milj. euroa. Velat sisältävät kertyneet sosiaalikulut
kaikista ohjelmista sekä verot ja veronluonteiset maksut rahana maksettavista ohjelmista. Raportointihetken
arvio tulevasta maksamattomiin kannustinjärjestelmiin liittyvästä ja verottajalle tilitettävästä rahaosuudesta on
5,4 milj. euroa.
148

13. Etuusperusteiset eläkejärjestelyt
Konsernin yhtiöt ylläpitävät erilaisia kansallisten vaatimusten ja käytäntöjen mukaisia työsuhteen päättymisen
jälkeisiä etuusjärjestelyjä. Suurin osa järjestelyistä luokitellaan maksuperusteisiksi. Muut kuin maksuperusteiset
eläkejärjestelyt ovat etuusperusteisia.

LAADINTAPERIAATTEET
Maksuperusteisiin järjestelyihin suoritettavat kiinteät maksut kirjataan työsuhde-etuuksista aiheutuviin kuluihin sillä tilikaudella, johon ne kohdistuvat. Maksun jälkeen konsernilla ei ole muita kyseisiin järjestelyihin liittyviä oikeudellisia eikä tosiasiallisia velvoitteita.
Tyypillisesti etuusperusteisessa järjestelyssä määritellään eläke-etuus, jonka työntekijä saa eläkkeelle jäädessään, ja etuuden määrä riippuu yhdestä tai useammasta tekijästä, kuten iästä, palvelusvuosista ja palkkatasosta. Etuusperusteiset järjestelyt rahoitetaan suorituksina vakuutusyhtiöille.
Etuusperusteisista järjestelyistä taseeseen kirjattu nettovelka on velvoitteen raportointipäivän nykyarvo vähennettynä järjestelyyn liittyvien varojen käyvällä arvolla. Etuusperusteisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo perustuu riippumattomien vakuutusmatemaatikkojen vuosittaisiin järjestelykohtaisiin laskelmiin, joissa käytetään ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää (projected unit credit method). Vakuutusmatemaattisissa laskelmissa käytetään useita taloudellisia ja väestötilastollisia muuttujia. Kaikki näissä olettamissa tapahtuvat muutokset vaikuttavat eläkevelvoitteen kirjanpitoarvoon ja tuleviin kuluihin.
Raportointikauden työsuoritukseen perustuvat menot, aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot ja velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot tai tappiot kirjataan työsuhde-etuuksista aiheutuviin kuluihin. Nettokorkokulut tai -tuotot kirjataan rahoituseriin korkokuluihin tai -tuottoihin. Kaikki etuusperusteisten velvoitteiden tai varojen kokemukseen perustuvista tai vakuutusmatemaattisissa olettamissa tapahtuvista muutoksista johtuvat uudelleenarvostukset kirjataan suoraan muihin laajan tuloksen eriin.

Konsernin etuusperusteiset eläkejärjestelyt hoidetaan vakuutusyhtiöissä. Työnantaja on taannut näihin
järjestelyihin kuuluville työntekijöille määrätyn tasoisen etuuden eläkkeellesiirtymisen jälkeen. Etuuden taso
määräytyy palvelusajan ja eläkepalkan perusteella. Eläkepalkka lasketaan keskiarvona viimeisten työvuosien
ansioista korotettuna TyEL:n palkkaindeksillä. Eläkkeellesiirtymisen jälkeen maksettavia etuuksia korotetaan
vuosittain vakuutussopimuksen mukaisesti indeksillä.
Suomessa Tietoevry-konserni teki vuonna 2024 muutoksia vanhaan lisäeläkejärjestelyyn peruuttaakseen
vuonna 2021 toteutetut muutokset. Tuolloin konserni teki muutoksia tähän lisäeläkejärjestelyyn ja poisti TyEL-
indeksisidonnaisuuden, joka korvattiin eläkevakuutusyhtiön omalla asiakashyvitysmallilla sekä 6 %:n
korotuksella määriteltyyn eläke-etuuteen vuodesta 2022 alkaen. Viime vuosina inflaatio on ollut ennakoitua
korkeampi, mikä on johtanut aiemmin arvioitua suurempiin TyEL-indeksimuutoksiin ja näin ollen lisäeläke-
etuudet eivät ole olleet TyEL-indeksimuutoksiin sidottujen järjestelyjen tasolla. Uudelleenarvioinnin pohjalta
Tietoevry-konserni päätti muuttaa lisäeläkejärjestelyä ja palata TyEL-indeksisidonnaisuuteen siten, että
määritellyt etuusperusteiset lisäeläkejärjestelyt sidottiin TyEL-indeksiin 1. tammikuuta 2025 alkaen, ja
asianomaiset edunsaajat saavat lisäksi kertakorvauksen. Tämän seurauksena eläkekulut kasvoivat 5,6 milj.
euroa, josta 4,0 milj. euroa kirjattiin 31.12.2024 järjestelyjen muuttamisina eläkevelvoitteisiin ja 1,6 milj. euroa
kertakorvauksena, joka maksetaan vuoden 2025 ensimmäisellä neljänneksellä.
Konsernin riski kattaa Suomessa noin 880 henkilöä, jotka eivät ole työsuhteessa. Suomalaisessa
eläkejärjestelyssä vapaakirjan saaneen henkilön jäädessä eläkkeelle eläkkeen lopullinen määrä tarkistetaan ja
tämän seurauksena työnantajalle saattaa tulla lisäkustannuksia. Lisäksi suomalaisessa eläkejärjestelyssä
vapaakirjan myöntämisen ja eläkkeen alkamisen välisenä aikana työnantajan vastuulla olevat indeksikorotukset
peritään vasta eläkkeen myöntövuonna. Joissakin vakuutussopimuksissa vakuutetulla on tietyin edellytyksin
oikeus jäädä normaalia eläkeikää aiemmin vanhuuseläkkeelle. Nämä lisäkulut peritään eläkkeen alkaessa.
Ruotsissa konsernin riski kohdistuu vain työsuhteessa oleviin ja järjestelyihin osallistuu 49 työsuhteessa olevaa.
Koska konsernilla ei ole vakuutusmatemaattista tai sijoitusriskiä niiden järjestelyyn osallistuvien osalta, joiden
työsuhde on päättynyt, on nämä poistettu järjestelmästä ja velvoitteen täyttämiset on kirjattu tulokseen
vuosittain. Vuonna 2024 velvoitteen täyttämisestä johtuva tappio oli 0,2 milj. euroa. Se kirjattiin
henkilöstökuluihin ja nettoeläkevelka kasvoi vastaavasti.
Norjassa etuusperusteisen eläkejärjestelyn tilalle on työntekijöille perustettu maksuperusteinen eläkejärjestely ja
rahastoimaton korvausjärjestely. Korvauksen kertymä lasketaan järjestelyn perustamisajankohtana olleiden
parametrien perusteella ja se käsitellään tilinpäätöksessä etuusperusteisena eläkejärjestelynä. Työntekijöiden
tilinpäätöspäivään mennessä ansaittujen korvausten kokonaismäärä esitetään konsernitilinpäätöksessä velkana
ja se on laskettu suoriteperusteisesti. Järjestely kattaa 688 työntekijää ja eläkkeellä olevaa henkilöä. Lisäksi
Norjassa on useita muita suljettuja ja rahastoimattomia eläkejärjestelyjä, jotka kattavat 252 työntekijää ja
eläkkeellä olevaa henkilöä.
149

Puolassa riski kohdistuu vain työsuhteessa oleviin ja järjestelyihin osallistuu 692 työsuhteessa olevaa. Tulevien
etuuksien määrän arvioinnin perusteena ovat työlainsäädäntö, palkkasäännökset, työehtosopimukset ja muut
työnantajien ja työntekijöiden väliset sitovat sopimukset. Se sisältää eläke-, työkyvyttömyys- ja
kuolemantapausetuuden. Velvoitteet arvioitiin raportointipäivänä voimassa olevien työsuhteiden ja
työntekijöiden ominaisuuksien (sukupuoli, ikä, palvelusvuodet ja/tai palkka jne.) perusteella.
Tulosvaikutteiset kulut

Milj. euroa | 2024 | 2023
Työsuoritukseen perustuvat menot |  |
Kauden työsuoritukseen perustuvat menot | 1,7 | 2,1
Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot/tappiot | 0,2 | 0,1
Järjestelyjen muuttamiset | 4,0 | 0,0
Kertakorvaus | 1,6 | —
Nettokorot | -0,3 | -0,3
Yhteensä | 7,3 | 1,9
Muut laajan tuloksen erät |  |
Uudelleenarvostaminen |  |
Väestötilastollisten oletusten muutoksista johtuvat voitot (-)/ tappiot (+) | 0,0 | 0,0
Taloudellisten oletusten muutoksista johtuvat voitot (-)/tappiot (+) | 0,1 | -1,0
Kokemusperusteiset voitot (-)/tappiot (+) | -0,8 | -0,2
Järjestelyihin kuuluvien varojen vakuutusmatemaattiset voitot (-)/tappiot (+) | 0,1 | 0,5
Yhteensä | -0,6 | -0,6

Taseeseen kirjatut erät

| Eläkevelvoitteiden nykyarvo 1) | Järjestelyihin kuuluvien varojen käypä arvo 2) | Nettovelka
Milj. euroa | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
1.1. | 30,9 | 32,9 | -5,4 | -5,2 | 25,5 | 27,8
Kauden työsuoritukseen perustuvat menot | 1,7 | 2,1 | — | — | 1,7 | 2,1
Korkokulut/-tuotot | 0,5 | 0,5 | -0,2 | -0,2 | 0,3 | 0,3
Maksusuoritukset työnantajilta | — | — | -0,8 | -0,9 | -0,8 | -0,9
Maksetut etuudet | -4,0 | -1,7 | 0,1 | 0,1 | -3,9 | -1,6
Järjestelyjen muuttamiset | 21,8 | — | -17,7 | — | 4,0 | —
Järjestelyjen supistaminen ja velvoitteen täyttäminen | -0,2 | -0,1 | 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1
Vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot | -0,6 | -1,2 | 0,0 | 0,6 | -0,6 | -0,6
Liiketoimintojen hankinnat/myynnit | — | — | — | — | — | —
Muuntoerot | -1,2 | -1,5 | 0,1 | 0,0 | -1,1 | -1,5
31.12. | 48,8 | 30,9 | -23,6 | -5,4 | 25,3 | 25,5

1) Joista Suomessa 26,7 (5,2) milj. euroa, Ruotsissa 1,4 (0,8) milj. euroa, Norjassa 20,7 (24,8) milj. euroa ja Puolassa 0,1 (0,1) milj. euroa.
2) Joista Suomessa 21,4 (3,6) milj. euroa ja Ruotsissa 2,2 (1,9) milj. euroa. Norjassa ja Puolassa etuudet maksetaan suoraan, ilman eläkevelvoitteita
vastaavia varoja.

Milj. euroa | 2024 | 2023
Eläkevelvoitteet | 26,1 | 26,5
Järjestelyihin kuuluvat varat | -0,8 | -1,0
Nettovelka | 25,3 | 25,5

150

Järjestelyihin kuuluvien varojen jakauma
Ruotsissa järjestelyihin kuuluvat varat koostuvat oman pääoman ja vieraan pääoman ehtoisista instrumenteista
1,4 (1,2) milj. euroa sekä muista varoista 0,8 (0,7) milj. euroa.
Suomessa järjestelyyn liittyvät varat koostuvat vakuutusyhtiölle maksetuista vakuutusmaksuista ja ne kertyvät
tilinpäätöspäivään saakka. Varat ovat osa vakuutusyhtiön sijoitusomaisuutta ja vakuutusyhtiöt ovat vastuussa
omaisuuden raportoinnista. Järjestelmän varojen erittelyä ei ole saatavilla.
Vakuutusmatemaattisten laskelmien oletukset

% | 2024 | 2023
Suomi |  |
Diskonttauskorko | 3,2 | 3,7
Tulevat palkankorotukset | — | —
Tulevat eläkkeiden korotukset | 2,2 | 2,6
Inflaatioaste | 2,0 | 2,4
Ruotsi |  |
Diskonttauskorko | 3,0 | 3,9
Tulevat palkankorotukset | 1,8 | 1,6
Tulevat eläkkeiden korotukset | 1,8 | 1,6
Inflaatioaste | 1,8 | 1,6
Norja |  |
Diskonttauskorko | 3,9 | 3,1
Tulevat palkankorotukset | 4,0 | 3,5
Valtion peruseläkkeen kasvu (G) | 3,8 | 3,3
Puola |  |
Diskonttauskorko | 5,6 | 5,0
Tulevat palkankorotukset | 4,5 | 6,5

Herkkyysanalyysi
Seuraava taulukko osoittaa, kuinka yhden oletuksen muutos vaikuttaa etuusperusteiseen velvoitteeseen, kun
muut oletukset pysyvät ennallaan.

| Oletuksen muutos | Oletuksen kasvu | Oletuksen vähentyminen
Suomi |  |  |
Diskonttauskorko | 0,5 % | -5,1 % | 5,6 %
Tulevat eläkkeiden korotukset | 0,5% | 5,1 % | -4,7 %
Odotettavissa oleva elinikä | +1 vuosi | 5,8 % |
Ruotsi |  |  |
Diskonttauskorko | 0,5% | -8,2 % | 9,1 %
Tulevat palkankorotukset | 0,5% | 9,5 % | -8,0 %
Tulevat eläkkeiden korotukset | 0,5% | 7,0 % | -6,1 %
Odotettavissa oleva elinikä | +1 vuosi | 3,3 % |
Norja |  |  |
Diskonttauskorko | 0,5% | -1,0 % | 1,1 %
Tulevat palkankorotukset | 0,5% | 0,1 % | -0,1 %
Tulevat eläkkeiden korotukset | 0,5% | 0,9 % | – %
Odotettavissa oleva elinikä | +1 vuosi | 1,0 % |
Puola |  |  |
Diskonttauskorko | 0,5% | -6,4 % | 7,0 %
Tulevat palkankorotukset | 1,0% | 14,7 % | -12,5 %

151

Etuusperusteisten velvoitteiden erääntymisprofiili
Etuusperusteisten velvoitteiden painotettu keskimääräinen voimassaoloaika on Suomessa 11 vuotta, Ruotsissa
18 vuotta, Norjassa 15 vuotta ja Puolassa 17 vuotta. Seuraavassa taulukossa esitetään erääntymisprofiili tulevista
maksettavista etuuksista, joiden pohjalta diskonttaamaton eläkevelvoite on laskettu.

Milj. euroa | 2024
Erääntymisaika alle 1 vuosi | 3,6
Erääntymisaika 1–5 vuotta | 13,8
Erääntymisaika 5–10 vuotta | 16,1
Erääntymisaika 10–30 vuotta | 36,2
Erääntymisaika yli 30 vuotta | 3,6
Tulevat maksettavat etuudet yhteensä | 73,3

Odotettavissa olevat maksut 2025
Työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuusjärjestelyihin suoritettavien maksujen odotetaan olevan 0,7 milj. euroa
tilikaudella 2025 .
Usean työnantajan järjestelyt
Ruotsissa Alectan ja Collectumin ITP2-eläkejärjestelyt ovat usean työantajan etuusperusteisia järjestelyjä.
Järjestelyjen varat on saatu eri yrityksiltä, jotka eivät ole saman määräysvallan alaisia, ja näitä varoja käytetään
useamman kuin yhden yrityksen henkilöstölle suoritettaviin etuuksiin. Alectasta ja Collectumista ei ole ollut
mahdollista saada riittäviä tietoja työnantajan vastuiden ja etujen laskennasta, joten eläkejärjestelyt on käsitelty
tilinpäätöksessä maksuperusteisina järjestelyinä. Aikaisempina vuosina tilinpäätöstieto on perustunut kahteen eri
ITP-järjestelyyn Ruotsissa, ITP1:een ja ITP2:een. Kuitenkin vain ITP2-järjestelyt ovat usean työnantajan
etuusperusteisia järjestelyjä. Koska ITP1-järjestely on maksuperusteinen järjestely, sitä ei pidä sisällyttää usean
työnantajan järjestelyihin. Vertailutiedot vuodelta 2023 on päivitetty tämän mukaisesti. ITP2-järjestelyihin
osallistuu 1 791 (1 624 vuonna 2023) Tietoevryn työntekijää ja maksusuoritukset ovat noin 10 milj. euroa
vuodessa (9 milj. euroa vuonna 2023).
3 126 konsernin norjalaista työntekijää kuuluu AFP-eläkejärjestelmään, joka on usean yrityksen etuusperusteinen
järjestelmä ja jota rahoitetaan palkasta laskettavilla prosenttimääräisillä maksuilla. Järjestelmästä ei ole
mahdollista saada tietoja työnantajan vastuiden ja etujen laskennasta, joten eläkejärjestelyt on käsitelty
tilinpäätöksessä maksuperusteisina järjestelyinä ja maksut kirjataan tulosvaikutteisesti kuluksi. Vuonna 2024
käytetty korko oli 2,7 % (2,6) mikä vastasi 4,4 (3,8) milj. euroa. Järjestelmä on alirahoitettu ja oletetaan, että
palkkioiden on kasvettava ajan myötä, jotta varmistetaan riittävä pääoma korkeampien eläkemaksujen
kattamiseksi.
152

SIJOITETTU PÄÄOMA JA KÄYTTÖPÄÄOMAN ERÄT
Tämä osio sisältää liitetiedot, jotka kuvaavat Tietoevryn liiketoiminnan varoja ja niihin liittyviä velkoja.
14. Liikearvo ja muut aineettomat hyödykkeet
Tietoevryn aineettomat hyödykkeet koostuvat pääasiassa liikearvosta, sisäisesti kehitetyistä ohjelmistoista
(aktivoidut kehitysmenot) ja liiketoimintojen yhdistämisessä hankituista aineettomista hyödykkeistä, kuten
teknologia, tavaramerkit ja asiakassuhteet. Aineettomat hyödykkeet sisältävät myös ohjelmistolisenssit.
Tietoevryllä ei ole liikearvoa lukuun ottamatta aineettomia hyödykkeitä, joilla olisi rajoittamaton taloudellinen
vaikutusaika.

LAADINTAPERIAATTEET
Muut aineettomat hyödykkeet kuin liikearvo merkitään taseeseen alun perin hankintamenoon. Aineeton hyödyke merkitään taseeseen vain, mikäli on todennäköistä, että hyödykkeestä johtuva odotettavissa oleva taloudellinen hyöty koituu konsernin hyväksi ja hyödykkeen hankintameno on määritettävissä luotettavasti. Muussa tapauksessa kyseiset menot kirjataan kuluksi niiden syntymishetkellä.
Alkuperäisen kirjaamisen jälkeen aineettomat hyödykkeet arvostetaan poistoilla ja arvonalentumistappioilla vähennettyyn hankintamenoon. Aineettomat hyödykkeet poistetaan taloudellisena vaikutusaikanaan tasapoistoin. Poistettavien hyödykkeiden arvo testataan arvonalentumisen varalta aina, kun tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat siihen, että kirjanpitoarvoa ei voida kerryttää. Jos aineettoman hyödykkeen kirjanpitoarvo ylittää kerrytettävissä olevan rahamäärän, erotusta vastaava arvonalentumistappio kirjataan tulosvaikutteisesti.
Sisäisesti kehitetyt ohjelmistot
Tutkimusmenot kirjataan kuluiksi toteutumishetkellä. Suuriin uusiin ohjelmistotuotteisiin liittyvät kehitysmenot aktivoidaan taseeseen aineettomina hyödykkeinä, kun on todennäköistä, että kehitys tuottaa konsernille tulevaa taloudellista hyötyä ja tietyt kaupalliseen ja teknologiseen toteutettavuuteen liittyvät kriteerit täyttyvät. Kehitysmenot käsittävät palvelu- ja ratkaisukehityksen, joka keskittyy esimerkiksi toimialakohtaisiin ohjelmistoihin, asiakaskokemuksen johtamiseen, tietoturvapalveluihin ja pilvipalveluihin. Lisäksi sisäiseen kehitykseen, esimerkiksi infrastruktuuripalvelujen standardointiin, liittyvät kulut sisältyvät kehitysmenoihin. Kehityshankkeita analysoidaan erikseen sen hetken määrittämiseksi, jolloin projekti on saavuttanut vaiheen, jonka jälkeen kehityskustannusten aktivointi voi alkaa. Vain suoraan kehitykseen kohdistettavissa olevat kulut aktivoidaan.

Alkuperäisen kirjaamisen jälkeen aktivoidut kehitysmenot arvostetaan hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappioilla. Poistoaika riippuu tekniikan uusimisjaksosta ja sopimuksen kestosta. Sisäisesti kehitetyt ohjelmistot, joiden poistoja ei ole vielä aloitettu, testataan arvonalentumisen varalta vuosittain vertaamalla omaisuuserien kirjanpitoarvoa kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Mikäli kirjanpitoarvo ylittää kerrytettävissä olevan rahamäärän, erotusta vastaava arvonalentumistappio kirjataan tulosvaikutteisesti.
Hankinnoista kirjatut aineettomat hyödykkeet
Liiketoimintojen yhdistämisissä hankitut aineettomat hyödykkeet arvostetaan käypään arvoon hankinta- ajankohtana. Nämä liittyvät yleensä asiakkaisiin tai teknologioihin, joilla on rajallinen taloudellinen vaikutusaika.
Aineettomien hyödykkeiden luovutusvoitot ja -tappiot sisältyvät liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin.

Konserni soveltaa seuraavia taloudellisia vaikutusaikoja:

| Vuotta
Erikseen hankitut ohjelmistot | 3
Muut aineettomat hyödykkeet | 3–10
Hankinnoista käypään arvoon kirjatut teknologiaan liittyvät aineettomat hyödykkeet | 3–15
Hankinnoista käypään arvoon kirjatut asiakassuhteisiin liittyvät aineettomat hyödykkeet | 2–10
Hankinnoista käypään arvoon kirjattu tavaramerkki | 6
Sisäisesti kehitetyt ohjelmistot (aktivoidut kehitysmenot) | 5–15

153

Liikearvo
Liiketoimintojen yhdistämisestä syntynyt liikearvo vastaa määrää, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa ja aiemmin omistettu osuus yhteenlaskettuina ylittävät konsernin osuuden hankitun nettovarallisuuden käyvästä arvosta. Liikearvo arvostetaan arvonalentumistappioilla vähennettyyn hankintamenoon. Siitä ei tehdä poistoja, vaan se testataan mahdollisen arvonalentumisen varalta vuosittain ja aina, mikäli jokin tapahtuma tai olosuhteiden muutos viittaa siihen, että kirjanpitoarvo ei ehkä ole kerrytettävissä. Arvonalentumistestausta varten liikearvo on kohdistettu konsernin toimintasegmenteille, jotka ovat niitä rahavirtaa tuottavia yksiköitä (CGU), joiden odotetaan hyötyvän liiketoimintojen yhdistämisen tuomista synergioista. Jos toimintasegmentille kirjatun liikearvon määrä ylittää sen kerrytettävissä olevan rahamäärän, erotus kirjataan arvonalennukseksi tuloslaskelmaan. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on käyttöarvo määritettynä tulevien kassavirtojen nettonykyarvona tai myynnistä aiheutuvilla menoilla vähennetty käypä arvo sen mukaan, kumpi näistä on suurempi. Liikearvosta tehtyä arvonalentumiskirjausta ei peruuteta.
Yhteisyritysten osalta liikearvo sisältyy sijoituksen kirjanpitoarvoon.

KIRJANPIDOLLISET ARVIOT JA HARKINNAT
Hankinnoista kirjattujen omaisuuserien käyvän arvon määrittäminen edellyttää johdon arvioita käytettävästä arvostusmenetelmästä ja menetelmän parametreista, kuten diskonttokorosta.
Liikearvon arvonalentumisen määrittäminen edellyttää käyttöarvon määrittämistä niille rahavirtaa tuottaville yksiköille (CGU), joille liikearvoa on kohdistettu. Käyttöarvon laskeminen edellyttää johdolta arvioita CGU:iden odotettavissa olevista rahavirroista ja sopivan diskonttokoron määrittämistä nykyarvon laskemiseksi.
Vaikka johto uskoo käytettyjen arvioiden ja olettamusten olevan kohtuullisia, niihin liittyy epävarmuutta, mikä voi merkittävästi vaikuttaa arvostuksiin.
Vastaavasti arvioita edellytetään ja harkintaa sovelletaan, kun määritetään muiden aineettomien hyödykkeiden taloudelliset vaikutusajat ja kun hyödykkeiden arvo testataan arvonalentumisen varalta aina, kun tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat siihen, että kirjanpitoarvoa ei voida kerryttää.

154

Aineettomat hyödykkeet

Milj. euroa | Liikearvo | Erikseen hankitut ohjelmistot | Hankinnoista kirjatut aineettomat hyödykkeet 1) | Sisäisesti kehitetyt ohjelmistot | Muut | Ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 1 907,3 | 29,9 | 282,0 | 330,8 | 19,9 | 1,2 | 2 571,1
Lisäykset | — | 4,6 | — | 45,2 | 0,0 | 0,8 | 50,6
Vähennykset | — | -9,7 | -1,4 | -68,0 | -1,3 | — | -80,5
Uudelleenluokittelut | — | 1,3 | — | — | 0,0 | -1,2 | 0,1
Muuntoerot | -59,6 | -0,7 | -9,9 | -12,7 | 0,0 | -0,0 | -83,0
Hankintameno 31.12.2024 | 1 847,7 | 25,4 | 270,7 | 295,2 | 18,6 | 0,8 | 2 458,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2024 | — | -18,7 | -171,5 | -117,0 | -17,2 | — | -324,3
Vähennykset | — | 9,7 | 1,4 | 68,0 | 1,3 | — | 80,5
Poistot | — | -5,9 | -43,8 | -13,8 | -1,3 | — | -64,7
Arvonalentumiset | -199,5 | — | — | -0,6 | — | — | -200,1
Uudelleenluokittelut | — | -0,1 | — | — | 0,0 | — | -0,1
Muuntoerot | — | 0,4 | 7,5 | 4,5 | 0,0 | — | 12,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2024 | -199,5 | -14,6 | -206,2 | -58,9 | -17,2 | — | -496,4
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 1 907,3 | 11,2 | 110,6 | 213,9 | 2,8 | 1,2 | 2 246,8
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 1 648,2 | 10,8 | 64,4 | 236,3 | 1,4 | 0,8 | 1 962,0

1) Sisältää teknologiaan ja asiakassuhteisiin liittyvät aineettomat hyödykkeet sekä tavaramerkin, jotka on kirjattu hankinnoista käypään arvoon.
155

Milj. euroa | Liikearvo | Erikseen hankitut ohjelmistot | Hankinnoista kirjatut aineettomat hyödykkeet 1) | Sisäisesti kehitetyt ohjelmistot | Muut | Ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2023 | 1 846,5 | 29,5 | 291,3 | 308,3 | 29,3 | 3,3 | 2 508,2
Tytäryhtiöiden hankinnat | 137,4 | 0,1 | 22,6 | — | — | — | 160,1
Lisäykset | — | 6,9 | — | 44,7 | 0,0 | 0,6 | 52,1
Vähennykset | — | -8,5 | -17,3 | -5,5 | -9,9 | — | -41,3
Uudelleenluokittelut | — | 2,3 | — | — | 0,7 | -2,6 | 0,4
Muuntoerot | -76,6 | -0,3 | -14,7 | -16,6 | -0,1 | -0,1 | -108,4
Hankintameno 31.12.2023 | 1 907,3 | 29,9 | 282,0 | 330,8 | 19,9 | 1,2 | 2 571,1
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2023 | — | -22,6 | -153,6 | -122,6 | -26,1 | — | -324,9
Vähennykset | — | 8,5 | 17,3 | 5,5 | 9,9 | — | 41,3
Poistot | — | -4,7 | -41,8 | -6,3 | -1,1 | — | -53,9
Uudelleenluokittelut | — | -0,4 | — | — | 0,0 | — | -0,4
Muuntoerot | — | 0,4 | 6,8 | 6,4 | 0,1 | — | 13,6
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2023 | — | -18,7 | -171,5 | -117,0 | -17,2 | — | -324,3
Kirjanpitoarvo 1.1.2023 | 1 846,5 | 6,9 | 137,7 | 185,7 | 3,2 | 3,3 | 2 183,3
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 | 1 907,3 | 11,2 | 110,6 | 213,9 | 2,8 | 1,2 | 2 246,8

1) Sisältää teknologiaan ja asiakassuhteisiin liittyvät aineettomat hyödykkeet sekä tavaramerkin, jotka on kirjattu hankinnoista käypään arvoon.
Sisäisesti kehitetyt ohjelmistot ja muut kehitysmenot
Tietoevryn kehittämiskustannukset olivat noin 130,6 (129,3) milj. euroa eli 4,7% (4,5) konsernin liikevaihdosta.
Näistä kuluista 45,2 (44,7) milj. euroa aktivoitiin taseeseen. Vuonna 2024 painopiste oli toimialakohtaisten
ohjelmistojen kehittämisessä, etenkin finanssipalveluiden ja terveydenhuollon ratkaisuissa.
156

Liikearvon arvonalentumistestaus
Vuosittainen arvonalentumistestaus tehtiin vuoden 2024 viimeisellä neljänneksellä konsernin
laadintaperiaatteiden mukaisesti. Tietoevry-konserni koostuu viidestä toimintasegmentistä: Tietoevry Create,
Tietoevry Banking, Tietoevry Care, Tietoevry Industry ja Tietoevry Tech Services. Nämä viisi toiminta-aluetta
muodostavat konsernin toimintasegmentit, joista löytyy lisätietoja liitetiedossa 5. Toiminta-alueet muodostavat
rahavirtaa tuottavat yksiköt (CGU), jotka tarjoavat palveluja valituille asiakkaille heidän markkinasegmentissään,
ja ne edustavat alinta tasoa, jolla liikearvoa seurataan sisäisessä raportoinnissa.
Liikearvon kirjanpitoarvo kohdennettuna CGU:ille

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Tietoevry Create | 688,5 | 697,7
Tietoevry Banking | 295,2 | 308,7
Tietoevry Care | 250,2 | 260,9
Tietoevry Industry | 180,7 | 188,4
Tietoevry Tech Services | 233,6 | 451,6
Yhteensä | 1 648,2 | 1 907,3

Kerrytettävissä oleva rahamäärä ja käytetyt olettamat
Kustakin CGU:sta kerrytettävissä oleva rahamäärä perustuu kyseisen omaisuuden käyttöarvoon, joka on tulevien
kassavirtaodotusten nykyarvo. Konsernin johto määrittää vuosittain pitkän aikavälin tavoitteet sekä strategiset
tavoitteet seuraaville vuosille, ottaen huomioon esimerkiksi ulkoisista lähteistä saadut alan kasvuennusteet sekä
palkankorotusolettamat. Strategiset tavoitteet ovat pohjana palvelualueiden pitkän aikavälin suunnitelmille, jotka
käydään läpi ja hyväksytään konsernin ylimmässä johdossa.
Pitkän aikavälin suunnitelma kattaa viiden vuoden jakson, joka sisältää keskeisinä oletuksina myynnin kasvun,
käyttökatteen (EBITDA) kehityksen, investoinnit sisältäen investoinnit käyttöoikeusomaisuuseriin, verot ja
nettokäyttöpääoman muutokset. Ennustettuja käyttökateprosentteja oikaistaan odotetuilla
tehokkuustoimenpiteiden vaikutuksilla. Keskeiset oletukset perustuvat aiempien vuosien tuloksiin ja sisältävät
johdon odotukset liittyen tulevaisuuden myyntihintojen kehitykseen, liiketoimintarakenteeseen, kustannuksiin,
markkinaosuuksiin ja volyymeihin.
Viiden vuoden ennustejakson jälkeiselle ajalle käytetty kasvu on 1,5 % kaikilla CGU:illa lukuunottamatta Tietoevry
Tech Services CGU:ta. Terminaalikasvu 1,5 % on linjassa Pohjoismaiden (ensisijaisina alueina) pitkän aikavälin
inflaation kanssa, eikä ylitä odotettua reaalikasvua.
Kassavirtaennusteisiin sovellettava diskonttokorko on painotettu keskimääräinen pääomakustannus ennen
veroja (WACC). WACC:in komponentit ovat riskitön korko, markkinariskipreemio, maakohtainen riskipreemio,
toimialakohtainen beeta, vieraan pääoman kustannus ja oman ja vieraan pääoman suhde. Riskitön korko
perustuu Saksan 30 vuoden valtion obligaatioihin. Obligaatiokorkoa on oikaistu painotetulla keskimääräisellä
inflaatioerolla Saksan ja niiden maiden välillä, joissa jokaisella CGU:lla on toimintaa. Diskonttokorkoja oikaistaan
myös CGU:iden liiketoimintariskien mukaisesti. CGU:iden veroton diskonttokorko vaihtelee välillä 8,6–10,9 %.
CGU:iden kassavirtaodotusten diskonttauksessa käytetyt keskeiset olettamat

Keskeinen olettama % | Terminaalikasvu | WACC ennen veroja
| 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Tietoevry Create | 1,5 | 2,0 | 10,9 | 11,6
Tietoevry Banking | 1,5 | 2,0 | 8,9 | 9,1
Tietoevry Care | 1,5 | 2,0 | 8,6 | 8,8
Tietoevry Industry | 1,5 | 2,0 | 8,6 | 8,9
Tietoevry Tech Services | 0,0 | 2,0 | 10,7 | 8,9

Arvonalentumistestauksen tulokset
Markkinan heikkous vaikuttaa Tietoevry Tech Services liiketoimintaan, minkä seurauksena kassavirtaodotukset
laskivat. Tämän johdosta johto päätyi siihen, että Tietoevry Tech Services CGU:n kirjanpitoarvo ylitti
kerrytettävissä olevan rahamäärän, ja kirjasi 200,0 milj. euron ei-rahavirtavaikutteisen arvonalentumistappion.
Tämä vähensi Tietoevry Tech Services CGU:n liikearvon kirjanpitoarvon 233,6 milj. euroon 31.12.2024. CGU:n
kerrytettävissä oleva rahamäärä on noin 500 milj. euroa perustuen sen käyttöarvoon.
Konsernin liikearvon arvonalentumistestauksen tulokset viittaavat siihen, että muiden CGU:iden kerrytettävissä
olevat rahamäärät ylittävät riittävästi niiden kirjanpitoarvon. Näissä CGU:issa mikään keskeisissä oletuksissa
tapahtuva kohtuulliseksi katsottava muutos ei johtaisi arvonalentumiskirjauksen tekemiseen.
Verrattuna 31.12.2023 kirjanpitoarvoon liikearvo väheni johtuen Tietoevry Tech Services -alueen
arvonalentumistappiosta sekä 59,6 milj. euron valuuttakurssivaihteluista.
157

15. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
Tietoevryn aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet koostuvat pääosin tieto- ja viestintätekniikkaan (ICT) liittyvistä laitteista.

LAADINTAPERIAATTEET
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet arvostetaan suunnitelman mukaisilla poistoilla ja arvonalentumistappioilla vähennettyyn hankintamenoon.
Maa-alueista ei tehdä poistoja. Liiketoimintojen yhdistämisissä hankitut aineelliset käyttöomaisuus- hyödykkeet arvostetaan käypään arvoon hankinta-ajankohtana. Poistot kirjataan tasapoistoina suunnitelman mukaan ja poistosuunnitelma perustuu kunkin omaisuuserän arvioituun taloudelliseen vaikutusaikaan. Tarvittaessa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäljellä oleva vaikutusaika arvioidaan uudelleen jokaisena raportointipäivänä.
Poistettavien hyödykkeiden arvo testataan arvonalentumisen varalta aina, kun tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat siihen, että kirjanpitoarvoa ei voida kerryttää. Jos aineettoman hyödykkeen kirjanpitoarvo ylittää kerrytettävissä olevan rahamäärän, erotusta vastaava arvonalentumistappio kirjataan tulosvaikutteisesti.
Konserni soveltaa seuraavia taloudellisia vaikutusaikoja:

| Vuotta
Rakennukset ja rakennelmat | 25–40
Tietojenkäsittelylaitteet 1) | 1–5
Muut koneet ja laitteet | 5
Muut aineelliset hyödykkeet | 5

1) PC-koneiden hankintamenot kirjataan kuluksi hankintahetkellä.
158

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Milj. euroa | Maa-alueet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 1,2 | 3,4 | 339,7 | 63,4 | 14,4 | 422,1
Lisäykset | — | — | 24,3 | 3,4 | 6,7 | 34,4
Vähennykset | — | — | -100,3 | -7,0 | 0,0 | -107,3
Uudelleenluokittelut | — | — | 14,6 | 2,1 | -12,8 | 3,9
Muuntoerot | — | — | -5,7 | -0,3 | -0,4 | -6,4
Hankintameno 31.12.2024 | 1,2 | 3,4 | 272,6 | 61,6 | 7,9 | 346,8
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2024 | — | -1,8 | -284,5 | -47,1 | — | -333,4
Vähennykset | — | — | 100,2 | 7,1 | — | 107,3
Poistot | — | -0,1 | -33,3 | -6,1 | — | -39,5
Uudelleenluokittelut | — | — | -3,8 | -0,1 | — | -3,9
Muuntoerot | — | — | 4,6 | 0,3 | — | 4,9
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2024 | — | -1,9 | -216,8 | -45,9 | — | -264,6
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 1,2 | 1,6 | 55,2 | 16,3 | 14,4 | 88,8
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 1,2 | 1,5 | 55,9 | 15,7 | 7,9 | 82,2
Hankintameno 1.1.2023 | 1,2 | 3,8 | 385,6 | 64,7 | 19,1 | 474,4
Tytäryhtiöiden hankinnat | — | — | 0,3 | 0,4 | 0,1 | 0,8
Lisäykset | — | — | 21,3 | 2,4 | 9,5 | 33,2
Vähennykset | — | -0,4 | -76,8 | -4,3 | -0,1 | -81,6
Uudelleenluokittelut | — | — | 14,8 | 0,5 | -14,0 | 1,3
Muuntoerot | — | — | -5,5 | -0,2 | -0,3 | -6,0
Hankintameno 31.12.2023 | 1,2 | 3,4 | 339,7 | 63,4 | 14,4 | 422,1
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2023 | — | -2,1 | -330,3 | -44,9 | — | -377,2
Vähennykset | — | 0,4 | 74,6 | 4,2 | — | 79,2
Poistot | — | -0,1 | -32,2 | -6,4 | — | -38,8
Uudelleenluokittelut | — | — | -1,3 | 0,0 | — | -1,3
Muuntoerot | — | — | 4,8 | 0,0 | — | 4,8
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2023 | — | -1,8 | -284,5 | -47,1 | — | -333,4
Kirjanpitoarvo 1.1.2023 | 1,2 | 1,7 | 55,4 | 19,8 | 19,1 | 97,2
Kirjanpitoarvo 31.12.2023 | 1,2 | 1,6 | 55,2 | 16,3 | 14,4 | 88,8

159

16. Vuokrasopimukset
Tietoevry-konserni toimii lähinnä vuokralle ottajana ja vuokraa toimitiloja, IT-laitteita sekä autoja.
Rahamääräisesti suurin osa konsernin vuokrasopimuksista on toimitilavuokria. Tietoevry-konserni vuokraa myös
laitteita konesalikeskuksiin tukeakseen jatkuvien palveluiden toimittamista asiakkailleen.

LAADINTAPERIAATTEET
Konserni vuokralle ottajana
Konserni arvioi vuokrasopimuksen syntymisajankohtana, onko sopimus vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus. Konserni kirjaa vuokrasopimuksen alkamisajankohtana käyttöoikeusomaisuuserän sekä vastaavan vuokravelan. Vuokravelat arvostetaan alun perin vuokra-aikana suoritettavien tulevien vuokranmaksujen nykyarvoon. Vuokranmaksut sisältävät kiinteät maksut vähennettynä vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla, muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta, ja jäännösarvotakuiden perusteella suoritettavat maksut. Vuokramaksuihin sisältyy myös osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että optio käytetään, sekä sanktiot vuokrasopimuksen päättämisestä, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon vuokrasopimuksen päättämisoptio.
Konserni käyttää tulevien vuokranmaksujen nykyarvon määrittämisessä lisäluoton korkoa, mikäli vuokrasopimuksen sisäinen korko ei ole helposti määritettävissä. Lisäluoton korko kuvastaa korkoa, jolla konserni voisi lainata käyttöoikeusomaisuuserän arvoa vastaavan määrän vastaavassa taloudellisessa ympäristössä. Keskimääräinen korko nykyisten vuokrasopimusten tulevien kassavirtojen diskonttaamiseen oli vuoden lopussa 6,2%.
Konserni määrittää vuokra-ajan ajanjaksoksi, jolloin sopimus ei ole purettavissa, mukaan lukien ajanjaksot, joihin sisältyy vuokrasopimuksen jatkamisoptio, jos on kohtuullisen varmaa, että optio käytetään, sekä ajanjaksot, joihin sisältyy vuokrasopimuksen päättämisoptio, jos on kohtuullisen varmaa, että optiota ei käytetä. Konsernilla on joitakin toistaiseksi voimassa olevia vuokrasopimuksia, jotka ovat purettavissa lyhyellä irtisanomisajalla. Johto käyttää harkintaa arvioidessaan vuokra-ajan sellaisille sopimuksille, jotka sisältävät jatko-optioita tai päättämisoptioita sekä sopimuksille, jotka ovat purettavissa lyhyellä irtisanomisajalla. Vuokra-aikaa arvioidessaan johto huomioi strategian ja liiketoiminnan kehittämissuunnitelmat sekä sopimuskohtaiset tosiseikat ja olosuhteet.
Vuokrasopimusten painotettu keskimääräinen vuokra-aika 31.12.2024 on 5,9 vuotta (jäljellä oleva vuokra- aika vaihtelee 0,1 - 15,3 vuoden välillä).

Käyttöoikeusomaisuuserät arvostetaan hankintamenoon, josta vähennetään kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot ja jota oikaistaan vuokrasopimusvelan uudelleen määrittämisestä johtuvilla erillä. Käyttöoikeusomaisuuserän hankintameno sisältää vuokrasopimusvelan alkuperäisen arvostuksen mukaisen määrän, alkuvaiheen välittömät menot ja sopimuksen alkamisajankohtaan mennessä maksetut vuokrat vähennettyinä saaduilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla. Käyttöoikeusomaisuuserät poistetaan tasapoistoina vuokra-ajan tai kohdeomaisuuserän taloudellisen vaikutusajan kuluessa, kumpi näistä on lyhyempi.
Vuokravelat arvostetaan myöhemmin jaksotettuun hankintamenoon. Vuokrasopimusvelan korko kasvattaa vuokravelan kirjanpitoarvoa ja maksetut vuokrat pienentävät kirjanpitoarvoa. Vuokravelan korkokulu kirjataan tuloslaskelmaan. Vuokravelan kirjanpitoarvo arvostetaan uudelleen vuokrien uudelleenarvioinnin, vuokrasopimuksen muutosten tai oikaistujen, tosiasiallisesti kiinteiden vuokrien huomioon ottamiseksi.
Konserni soveltaa standardin sallimaa kirjaamishelpotusta. Arvoltaan vähäisten kohdeomaisuuserien ja lyhytaikaisten vuokrasopimusten (alle 12 kuukautta) vuokrat kirjataan tuloslaskelmaan kuluksi suoriteperusteisesti. Vähäarvoiset omaisuuserät koostuvat IT-laitteista ja toimiston huonekaluista.
Konserni on valinnut vaihtoehdon, jossa vuokrasopimuksista erotetaan palvelukomponentti. Tämä koskee kaikkia muita vuokrasopimuksia paitsi autoja, joissa ainoastaan muuttuvat vuokrat eivät ole mukana vuokravelan määrittämisessä. Palvelukomponentit erotetaan vuokravelasta niiden käypään arvoon perustuen. Mikäli tällaista informaatiota ei ole saatavilla, johdon harkintaa on käytetty arvon määrittämiseen.
Konserni esittää vuokravelkojen pääoman lyhennykset rahoituksen rahavirrassa ja koron liiketoiminnan rahavirrassa. Liiketoiminnan rahavirrassa esitetään myös arvoltaan vähäisten kohdeomaisuuserien ja lyhytaikaisten vuokrasopimusten vuokrat sekä ne muuttuvat vuokrat, jotka eivät sisälly vuokravelkaan.
Konserni vuokralle antajana
Mikäli järjestely siirtää ostajalle oikeuden käyttää tiettyjä omaisuuseriä, usein yhdessä niihin liittyvien palveluiden kanssa, omaisuuserät (pääasiassa teknisiä laitteita) luokitellaan yksilöidyiksi rahoitusleasinghyödykkeiksi. Lisäksi vuokrasopimus luokitellaan joko operatiiviseksi tai rahoitusleasingsopimukseksi. Kaikki tällaiset sopimukset on luokiteltu rahoitusleasingsopimuksiksi 31.12.2024. Tällaisiin sopimuksiin perustuva myynti tuloutetaan sopimuskauden alussa. Vuosittaiset maksut kirjataan rahoitusleasingsaamisten lyhennyksiksi sekä korkotuotoiksi.

160

Vuokrasopimusten vaikutus tuloslaskelmaan

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Tietoevry vuokralleottajana | Käyttöoikeusomaisuuserien poistot | -58,0 | -59,8
Tietoevry vuokralleottajana | Arvonalentumiset | -0,6 | -2,7
Tietoevry vuokralleottajana | Muuttuvat vuokrat | -8,2 | -8,5
Tietoevry vuokralleottajana | Lyhytaikaisiin ja arvoltaan vähäisiin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut | -3,5 | -4,2
| Muut tuotot ja kulut | -11,7 | -12,7
Tietoevry vuokralleantajana | Liikevaihto | 0,7 | 2,7
Tietoevry vuokralleantajana | Materiaalit ja palvelut | -0,6 | -1,5
Tietoevry vuokralleantajana | Vuokrasopimuksista saadut rahoitustuotot | 0,1 | 0,1
Tietoevry vuokralleottajana | Vuokravelkojen korot | -11,8 | -10,6
| Rahoituserissä raportoidut kulut, netto | -11,7 | -10,5
| Vuokrasopimuksista aiheutunut tulosvaikutus yhteensä | -82,0 | -84,4

Vuokrasopimusten vaikutus rahavirtalaskelmaan

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Tietoevry vuokralleottajana | Maksettu korko (liiketoiminnan rahavirta) | -11,6 | -9,6
| Pääoman lyhennys (rahoituksen rahavirta) | -56,6 | -58,1

Vuokrasopimusten vaikutus taseeseen
Käyttöoikeusomaisuuserät

Milj. euroa | Rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Tietoevry vuokralleottajana | 1.1.2024 | 177,0 | 18,9 | 195,9
| Lisäykset 1) | 62,4 | 12,6 | 75,0
| Sopimusten päättämiset | -29,9 | -2,5 | -32,4
| Poistot | -48,7 | -9,3 | -58,0
| Arvonalentumiset 2) | -0,6 | — | -0,6
| Muut | 0,0 | — | 0,0
| Muuntoerot | -3,9 | -0,2 | -4,1
| 31.12.2024 | 156,2 | 19,6 | 175,8

Milj. euroa | Rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Tietoevry vuokralleottajana | 1.1.2023 | 185,9 | 16,0 | 201,9
| Tytäryhtiöiden hankinnat | 2,2 | — | 2,2
| Lisäykset 1) | 60,7 | 15,8 | 76,5
| Sopimusten päättämiset | -14,0 | -2,7 | -16,7
| Poistot | -49,8 | -10,0 | -59,8
| Arvonalentumiset 2) | -2,7 | — | -2,7
| Muut | 0,0 | 0,0 | —
| Muuntoerot | -5,4 | -0,2 | -5,6
| 31.12.2023 | 177,0 | 18,9 | 195,9

1) Lisäykset johtuvat sekä uusista sopimuksista että käyttöoikeusomaisuuserien uudelleenarvostuksesta ja vuokrasopimusten muutoksista.
2) Lisätietoja katso liitetieto 5.
161

Vuokravelat

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Lyhytaikaiset | 50,5 | 50,3
Pitkäaikaiset | 142,6 | 161,4
Yhteensä | 193,0 | 211,7

Vuokravelkojen muutokset on esitetty liitetiedossa 21.
Sopimuksiin perustuvien diskonttaamattomien vuokramaksujen ikäjakauma esitetään liitetiedossa 20.
Vuokrasaamiset
Nettoinvestoinnit vuokrasopimuksiin

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Lyhytaikaiset | 1,4 | 2,2
Pitkäaikaiset | — | 0,0
Yhteensä | 1,4 | 2,2

Ikäjakauma - sopimuksiin perustuvat diskonttaamattomat rahoitusleasing-sopimusten rahavirrat

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Yhden vuoden kuluessa | 1,4 | 2,2
1–2 vuoden kuluessa | — | —
Diskonttaamattomat vuokrasaamiset yhteensä | 1,4 | 2,2
Tulevaisuudessa kertyvät rahoitustuotot | 0,0 | 0,0
Nettoinvestoinnit vuokrasopimuksiin | 1,4 | 2,2

162

17. Myyntisaamiset ja muut saamiset
Myyntisaamiset edustavat tavanomaisessa liiketoiminnassa syntyviä saatavia, jotka Tietoevry odottaa perivänsä
muilta osapuolilta. Myyntisaamiset ovat korottomia ja tavanomainen konsernin luottopolitiikan mukainen
maksuaika on 30 päivää netto. Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät liittyvät kiinteähintaisiin projekteihin, joissa
asiakkaan laskutus perustuu sovittuun maksuaikatauluun ja raportointipäivään mennessä toimitetut palvelut
ylittävät saadun maksun. Lisenssimaksut liittyvät suoritettuihin ennakoihin, jotka jaksotetaan suoriteperusteisesti
tulevilla kausilla. Muut korolliset saamiset ovat tiettyihin asiakastoimituksiin liittyviä laiterahoitussaamisia. Näitä
vastaavat asiakassopimukset on määritelty palvelusopimuksiksi.

LAADINTAPERIAATTEET
Myyntisaamiset kirjataan alun perin käypään arvoon ja myöhemmin jaksotettuun hankintamenoon odotettavissa olevilla luottotappioilla vähennettynä. Tietoevry soveltaa käytännön apukeinoa ja laskee saatavien koko voimassaoloajalta odotettavissa olevat luottotappiot ennalta määritellyn varausmatriisin pohjalta, missä jokaisella asiakassegmentillä on samankaltaiset luotto-ominaisuudet. Segmentoinnissa on käytetty seuraavia kriteerejä:
• Maaryhmä (Suomi, Ruotsi, Norja, muut EU-maat, muut maat) • Asiakkaan toimialaryhmä (finanssipalvelut, julkinen terveydenhuolto ja hyvinvointi, teolliset asiakaspalvelut) • Saatavan erääntyminen (erääntymättömät, erääntyneet 1–7 päivää, 8–30 päivää, 31–60 päivää, 61–90 päivää, yli 90 päivää)
Koko voimassaoloajan odotettavissa olevat luottotappiot huomioi mahdolliset maksukyvyttömyyteen johtavat tapahtumat rahoitusinstrumentin odotetun käyttöiän aikana. Maksukyvyttömyydeksi määritetään 90 päivää erääntynyt saatava tai luottotappio, jota ei ole pystytty perimään.
Kunkin asiakassegmentin odotettavissa oleva luottotappio (prosenteissa) vastaa toteutuneita luottotappiota edellisten kolmen vuoden aikana sekä konsernin arviota sen asiakkaiden yleisessä taloudellisessa ympäristössä tapahtuvien muutosten mahdollisista vaikutuksista. Näitä yleisiä varauksia voidaan korottaa, jos asiakas on hakeutunut konkurssiin, jota ei vielä ole rekisteröity, tai jos on olemassa tosiseikkoja tai olosuhteita, jotka viittaavat siihen, että asiakkaan luottoriski ylittää toimialan tai maan keskiarvon.
Laskettaessa sopimuksiin perustuvien omaisuuserien odotettavissa olevia luottotappioita, varausmatriisista käytetään erääntymättömien laskujen prosenttia.

Myyntisaamisista tehdään pysyvä arvonalennus silloin, kun maksua ei voida kohtuudella odottaa saatavan. Aiemmin kirjatuista arvonalentumistappioista myöhemmin takaisin saadut määrät kirjataan tulosvaikutteisesti tuloslaskelmaan. Muut korolliset saamiset kirjataan alun perin käypään arvoon ja myöhemmin jaksotettuun hankintamenoon sopimuskauden aikana. Myynti- ja muiden saamisten kirjanpitoarvo on niiden lyhytaikaisesta luonteesta johtuen lähellä niiden käypää arvoa.
Lisätietoja Myyntisaamisten ja muiden saamisten luokittelusta liitetiedossa 23.

Keskimääräiset luottotappioprosentit

% | 31.12.2024 | 31.12.2023
Erääntymättömät | 0,01 % | 0,01 %
Erääntyneet 1–7 päivää | 0,01 % | 0,01 %
Erääntyneet 8–30 päivää | 0,02 % | 0,02 %
Erääntyneet 31–60 päivää | 2,82 % | 2,84 %
Erääntyneet 61–90 päivää | 4,90 % | 5,64 %
Erääntyneet yli 90 päivää | 60,00 % | 60,00 %

163

Myynti- ja muut saamiset

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pitkäaikaiset |  |
Siirtosaamiset | 19,4 | 29,3
Muut | 5,7 | 5,4
Yhteensä | 25,1 | 34,7
Lyhytaikaiset |  |
Myyntisaamiset hankintamenoon arvostettuna | 391,8 | 476,8
Siirtosaamiset |  |
Sopimuksiin perustuvat omaisuuserät | 50,4 | 58,4
Lisenssimaksut | 46,5 | 32,9
Muut siirtosaamiset 1) | 34,4 | 38,8
Rahoitusleasingsaamiset | 1,4 | 2,2
Muut korolliset saamiset | 14,5 | 14,4
Muut 2) | 11,8 | 14,6
Yhteensä | 550,7 | 638,1

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 24.
2) Sisältää aktivoidut käynnistysmenot sopimuksen täyttämisestä sekä arvonlisäverosaamiset.
Sopimuksiin perustuvat nettovarat

| Erääntymättömät | Erääntymättömät
Milj. euroa | 2024 | 2023
Sopimuksiin perustuvat varat | 50,4 | 58,4
Odotettavissa olevat luottotappiot | -0,0 | -0,0
Sopimuksiin perustuvat nettovarat | 50,4 | 58,4

Konsernin myyntisaamisten erääntyminen ja odotettavissa olevat luottotappiot

| Myynti- saamiset, brutto | Luotto- tappiot | Myynti- saamiset, netto | Myynti- saamiset, brutto | Luotto- tappiot | Myynti- saamiset, netto
Milj. euroa | 2024 | 2024 | 2024 | 2023 | 2023 | 2023
Erääntymättömät | 342,0 | -0,0 | 341,9 | 368,2 | -0,1 | 368,1
Erääntyneet 1–7 päivää | 30,7 | -0,0 | 30,7 | 82,3 | -0,1 | 82,2
Erääntyneet 8–30 päivää | 7,5 | -0,3 | 7,3 | 4,8 | -0,2 | 4,7
Erääntyneet 31–60 päivää | 4,7 | -0,2 | 4,5 | 4,1 | -0,5 | 3,6
Erääntyneet 61–90 päivää | 4,3 | -0,6 | 3,7 | 2,9 | -0,1 | 2,8
Erääntyneet yli 90 päivää 1) | 7,3 | -3,5 | 3,7 | 17,4 | -1,8 | 15,5
Yhteensä | 396,4 | -4,7 | 391,8 | 479,6 | -2,8 | 476,8

1) Vuoden 2023 lopussa suurin osa yli 90 päivää erääntyneistä myyntisaamisista oli neuvottelujen kohteena asiakkaan kanssa. Näillä oli vastakirjaus
sopimuksiin perustuvissa veloissa ja oli siten jätetty pois arvonalentumislaskelmista. Vuoden 2024 ensimmäisellä neljänneksellä nämä laskut hyvitettiin
kokonaisuudessaan.
Konsernissa ei ole merkittäviä luottoriskikeskittymiä, katso liitetieto 20. Myyntisaamisista ja sopimuksiin
perustuvista varoista kirjatut arvonalentumistappiot sisältyvät tuloslaskelmassa liiketoiminnan muihin kuluihin.
Odotettavissa olevien luottotappioiden muutokset

| Myyntisaamiset
Milj. euroa | 2024 | 2023
1.1. | 2,8 | 2,7
Muuntoerot | -0,0 | -0,1
Odotettavissa olevien luottotappioiden muutokset | 2,0 | 0,7
Luottotappioina alaskirjatut erät | -0,1 | -0,6
31.12. | 4,7 | 2,8

164

18. Varaukset
Konsernin varaukset koostuvat pääosin uudelleenjärjestelyvarauksista ja muista henkilöstöön liittyvistä
varauksista sekä sopimuksiin liittyvistä varauksista.

LAADINTAPERIAATTEET
Ajoitukseltaan tai suuruudeltaan epävarmoista, aikaisempiin tapahtumiin perustuvista yhtiön oikeudellisista tai tosiasiallisista velvoitteista kirjataan taseeseen varaus, mikäli on todennäköistä, että kyseisen velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista suoritusta ja velvoitteen määrä on luotettavasti arvioitavissa. Varauksena kirjattava määrä on niiden menojen nykyarvo, joita velvoitteen täyttämisen odotetaan edellyttävän ja ne jaetaan määriin, jotka odotetaan maksettavan 12 kuukauden kuluessa raportointikauden päättymisestä ja määriin, jotka odotetaan maksettavan myöhemmin (pitkäaikaiset).
Uudelleenjärjestelyvaraukset
Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan vasta, kun määrämuotoinen suunnitelma on hyväksytty ja sen toteutus on joko aloitettu tai suunnitelma on julkaistu.
Takuuvaraukset
Konsernin takuut antavat varmennuksen, että tuote toimii odotetusti ja sopimuksessa sovittujen vaatimusten mukaisesti. Varmennustyyppisiin takuisiin liittyvät varaukset kirjataan projektin aikana ja käytetään takuuaikana.
Muut varaukset
Muut varaukset sisältävät varaukset tappiollisista sopimuksista, jotka kirjataan kaikista sopimuksesta johtuvista välttämättömistä tappioista sekä henkilöstöön liittyvät varaukset, muut kuin uudelleenjärjestelyvaraukset.

KIRJANPIDOLLISET ARVIOT JA OLETUKSET
Varausten määrittäminen edellyttää johdon arviota tulevista kustannuksista, joita vaaditaan tilinpäätöspäivänä olemassa olevan velvoitteen täyttämiseksi. Todelliset kustannukset voivat poiketa arvioiduista kustannuksista.

Milj. euroa | Uudelleen- järjestely- varaukset | Takuuvaraukset | Muut varaukset | Yhteensä
1.1.2024 | 12,0 | 1,2 | 4,0 | 17,2
Muuntoerot | -0,4 | 0,0 | -0,1 | -0,4
Varausten lisäykset | 30,0 | 4,0 | 0,7 | 34,7
Varausten käyttö | -21,6 | -3,9 | -1,4 | -26,9
Peruutukset ja muutokset arvioissa | -0,6 | -0,3 | -0,3 | -1,2
31.12.2024 | 19,4 | 1,0 | 2,9 | 23,3
joista |  |  |  |
pitkäaikaisia | 1,3 | 0,0 | 1,3 | 2,6
lyhytaikaisia | 18,2 | 1,0 | 1,6 | 20,7
Yhteensä | 19,4 | 1,0 | 2,9 | 23,3
1.1.2023 | 13,9 | 1,7 | 6,2 | 21,7
Muuntoerot | -0,2 | 0,0 | -0,1 | -0,3
Varausten lisäykset | 24,2 | 0,7 | 6,2 | 31,1
Varausten käyttö | -25,4 | -0,7 | -6,7 | -32,7
Peruutukset ja muutokset arvioissa | -0,5 | -0,5 | -1,5 | -2,6
31.12.2023 | 12,0 | 1,2 | 4,0 | 17,2
joista |  |  |  |
pitkäaikaisia | 0,5 | 0,1 | 1,9 | 2,5
lyhytaikaisia | 11,5 | 1,0 | 2,2 | 14,6
Yhteensä | 12,0 | 1,2 | 4,0 | 17,2

Vuonna 2024 uudelleenjärjestelyjä tehtiin pääasiassa Tietoevry Create, Tietoevry Banking ja Tietoevry Tech
Services -liiketoiminnoissa. Vuonna 2023 uudelleenjärjestelyjä tehtiin pääasiassa Tietoevry Tech Services,
Tietoevry Banking ja Tietoevry Create -liiketoiminnoissa.
165

19. Ostovelat ja muut velat
Osto- ja muut velat ovat raportointikauden lopussa maksamatta olevia korottomia velkoja. Sopimuksiin
perustuvat velat kirjataan, kun asiakas on maksanut vastikkeen tai maksu on erääntynyt, mutta Tietoevry ei ole
vielä luovuttanut tuotetta tai palvelua asiakkaalle.

LAADINTAPERIAATTEET
Ostovelat luokitellaan lyhytaikaisiksi veloiksi, jos ne erääntyvät maksettavaksi 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä. Ostovelat kirjataan alun perin käypään arvoon ja arvostetaan myöhemmin efektiivisen koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoon.
Osto- ja muiden velkojen kirjanpitoarvo on lähellä niiden käypää arvoa niiden lyhytaikaisen luonteensa vuoksi.

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pitkäaikaiset |  |
Sopimuksiin perustuvat velat | 2,4 | 6,8
Siirtovelat | 3,7 | 4,1
Yhteensä | 6,1 | 10,8
Lyhytaikaiset |  |
Ostovelat | 174,8 | 206,9
Sopimuksiin perustuvat velat | 49,6 | 77,3
Siirtovelat |  |
Palkka- ja henkilösivukulujaksotukset | 186,9 | 197,7
Korot 1) | 12,1 | 8,8
Muut siirtovelat | 44,1 | 42,2
Arvonlisäverovelka | 49,2 | 52,5
Ennakonpidätysvelka | 28,6 | 30,7
Yhteensä | 545,4 | 616,0

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 24.
166

RAHOITUSRISKIEN HALLINTA JA PÄÄOMARAKENNE
Tämä osio sisältää Tietoevryn rahoitusriskienhallintaan ja pääomarakenteeseen liittyvät liitetiedot.
Rahoitusriskejä seuraa ja hallinnoi konsernin rahoitusosasto.
20. Rahoitusriskien hallinta ja pääomarakenne
Konserni altistuu toiminnassaan eri rahoitusriskeille: markkinariskille (valuutta-, korko- ja hyödykeriski),
luottoriskille ja likviditeettiriskille. Tietoevryn operatiiviset rahoitustoiminnot on keskitetty konsernirahoitukseen.
Konsernirahoitus vastaa konsernin rahoitusriskien hallinnasta sekä riittävän likviditeettiaseman ylläpitämisestä.
Yhtiön hallituksen hyväksymä konsernin rahoituspolitiikka määrittää periaatteet likviditeetti-, korko-, valuutta- ja
vastapuoliriskien hallintaan ja mittaamiseen. Rahoituspolitiikka kuvaa lisäksi rahoitusriskien hallinnan
vastuunjaon. Konserni seuraa rahoitusriskien kehitystä säännöllisesti.
Markkinariski
Valuuttariskin hallinta
Transaktioriski
Valuuttariskillä tarkoitetaan tilannetta, jossa konsernin taloudellinen asema muuttuu valuuttakursseissa
tapahtuneiden muutosten seurauksena. Ulkomaankauppa, likviditeetin hallinta euroalueen ulkopuolella olevissa
maissa sekä konsernin sisäiset rahoitustapahtumat muodostavat konsernin valuuttariskin. Konsernin
rahoituspolitiikan tavoitteena on turvata operatiivisen liiketoiminnan kannattavuus hallinnoimalla tunnistettuja
valuuttariskejä. Samalla pyritään kuitenkin säilyttämään konsernitasolla riittävä joustavuus sopeuduttaessa
valuuttamarkkinoilla tapahtuviin muutoksiin. Valuuttapositio sisältää konserniyhtiöiden vieraissa valuutoissa
olevat korolliset ulkoiset saatavat ja velat, sisäisen rahoituksen, valuuttatilien saldon sekä ennustetut rahavirrat
kuten vahvistetut osto- ja myyntisopimukset.
Ruotsin kruunu, Norjan kruunu, Tsekin koruna, Intian rupia, Puolan zloty ja Yhdysvaltain dollari ovat suurimmat
valuutat riskipositiossa. Vuoden 2024 aikana yhtiö käytti valuuttariskien suojaamiseen
valuuttatermiinisopimuksia. Ulkomaanrahan määräisistä sopimuksista kertyneet voitot ja tappiot esitetään
konsernin tuloslaskelmassa.
Konserniyhtiöiden tulee suojata tunnistetut valuuttariskinsä konsernirahoituksen kanssa, ellei tälle ole juridisia
esteitä. Konsernin valuuttaposition vertailuarvo on tilanne, jossa kaikki tunnetut valuuttariskit on suojattu.
Poikkeama tästä vertailuarvosta on määritelty avoimeksi valuuttapositioksi. Konsernin bruttomääräisestä
valuuttapositiosta voidaan tehdä seuraavat poikkeamat (tunnistetuista valuuttariskeistä, pois lukien
suojaustransaktiot):
• +/- 15 %: Konsernirahoitus
• +/- 25 %: Treasury Committee
• Suuremmat poikkeamat: Hallitus
Suojausaste 31.12.2024 oli 99 % (99 %).
167

Tunnistettu valuuttariski ja herkkyysanalyysi

Milj. euroa | Lainat ja rahavarat, netto | Ennustetut rahavirrat | Vuokrat | Valuutta- positio yhteensä | Ulkoiset valuutta- suojaukset | Transaktio- riskin herkkyys(1 | Ulkoisten valuutta- suojausten herkkyys (1 | Netto- vaikutus
SEK |  |  |  |  |  |  |  |
31.12.2024 | -122,1 | 19,8 | — | -102,2 | 102,3 | 12,2 | -10,2 | 2,0
31.12.2023 | -130,6 | 23,1 | — | -107,5 | 107,7 | 13,1 | -10,8 | 2,3
NOK |  |  |  |  |  |  |  |
31.12.2024 | -16,9 | 15,3 | — | -1,6 | 3,0 | 1,7 | -0,3 | 1,4
31.12.2023 | -42,3 | 12,7 | — | -29,6 | 29,3 | 4,2 | -2,9 | 1,3
PLN |  |  |  |  |  |  |  |
31.12.2024 | 1,4 | -11,5 | 0,7 | -9,4 | 9,5 | -0,2 | -1,0 | -1,2
31.12.2023 | 0,7 | -9,6 | 1,2 | -7,7 | 8,5 | -0,2 | -0,8 | -1,0
CZK |  |  |  |  |  |  |  |
31.12.2024 | -14,0 | -28,8 | 9,8 | -33,0 | 43,2 | 0,4 | -4,3 | -3,9
31.12.2023 | -9,6 | -44,3 | 9,6 | -44,3 | 53,4 | — | -5,3 | -5,3
INR |  |  |  |  |  |  |  |
31.12.2024 | — | -27,2 | — | -27,2 | 27,1 | — | -2,7 | -2,7
31.12.2023 | — | -22,5 | — | -22,5 | 23,0 | — | -2,3 | -2,3
USD |  |  |  |  |  |  |  |
31.12.2024 | 2,4 | 0,2 | -0,1 | 2,4 | -2,6 | -0,2 | 0,3 | —
31.12.2023 | 2,2 | — | -0,1 | 2,1 | -2,3 | -0,2 | 0,2 | —
Muut |  |  |  |  |  |  |  |
31.12.2024 | -6,2 | — | 0,6 | -5,6 | 3,0 | 0,6 | -0,3 | 0,3
31.12.2023 | -2,2 | — | 2,0 | -0,2 | — | — | — | —

1) Valuuttakurssin 10 %:n negatiivisen muutoksen maksimivaikutus ennen veroja konsernin valuuttapositioon seuraavan vuoden aikana, milj. euroa.
Translaatioriski
Rahoituspolitiikan mukaan translaatioposition suojauksesta päättää hallitus. Positioon sisältyy euromaiden
ulkopuolisten tytäryhtiöiden hankintahinta, osakepääoma, sidotut ja vapaat oman pääoman erät sekä tilikauden
tulos. Suurin osa translaatioriskistä koostuu 15 293 milj. Norjan kruunun ja 7 153 milj. Ruotsin kruunun positioista.
Translaatiopositiota ei ollut suojattu vuoden 2024 lopussa. Katso myös liitetieto 24.
Korkoriskin hallinta
Merkittävin osa konsernin korkoriskistä koostuu lainoista sekä rahavarojen sijoituksista. Korkoriskin hallinnan
tavoitteena on minimoida korkovaihtelujen vaikutus Tietoevryn vuositulokseen ja taloudelliseen asemaan.
Konsernirahoitus vastaa konsernin korkoposition seurannasta ja hallinnasta, joka muodostuu konsernin
korollisista veloista ja saatavista sekä korkojohdannaissopimuksista. Rahoituspolitiikan mukaan konsernin
korkoposition vertailuluku on määritetty vastaamaan 24 kk:n korkosidonnaisuusaikaa eli aikaa, jonka kuluessa
korkomuutokset vaikuttavat keskimäärin yhtiön korkoasemaan. Korkosidonnaisuusaika oli vuoden 2024 lopussa
10 kuukautta (17 kuukautta vuoden 2023 lopussa) Tarkastus- ja riskivaliokunnan hyväksynnällä.

| Määrä | Keskikorko, % | Korko- herkkyys 1)
Milj. euroa | Vaihtuva- korkoiset | Kiinteä- korkoiset | Vaihtuva- korkoiset | Kiinteä- korkoiset
31.12.2024 |  |  |  |  |
Joukkovelkakirjalaina 2) | -299,8 | 0,0 | 2,0 | 0,0 | —
Rahavarat | 185,4 | 9,7 | — | 6,1 | 0,1
Muut lainat | -42,8 | -562,0 | 4,7 | 4,6 | -5,6
Muut saatavat | 29,2 | — | 4,5 | — | —
Vuokrat | -191,6 | — | 6,2 | — | -1,9
Koronvaihtosopimukset 3) | -140,0 | 140,0 | 3,2 | 3,5 | 1,4
31.12.2023 |  |  |  |  |
Joukkovelkakirjalaina ja Yritystodistusohjelma 2) | -399,1 | -66,1 | 1,8 | 4,2 | -0,7
Rahavarat | 195,7 | 20,5 | — | 6,1 | 0,2
Muut lainat | -49,4 | -433,8 | 5,0 | 4,8 | -4,3
Muut saatavat | 28,9 | — | 3,9 | — | —
Vuokrat | -209,5 | — | 6,0 | — | -2,1
Koronvaihtosopimukset 3) | -140,0 | 140,0 | 3,2 | 4,0 | 1,4

1) Yhden prosenttiyksikön koronnousun maksimivaikutus (ennen veroja) korkokuluihin seuraavan vuoden aikana, milj. euroa.
2) Alla olevien instrumenttien duraatio 0,5 vuotta (1,1 vuonna 2023).
3) Koronvaihtosopimukset on esitetty nimellisarvoina.
168

Hyödykeriskien hallinta
Valtaosa konsernin sähkön hankinnasta on ulkoistettu erikseen valitulle toimittajalle. Toimintamallin mukaan
konserni ei enää tee omissa nimissään sähkön suojaussopimuksia.
Luottoriskin hallinta
Luottoriskiä hallinnoidaan konsernitasolla. Konsernin luottoriski koostuu sijoituksista, johdannaissopimuksista ja
asiakkaisiin liittyvistä riskeistä, kuten myyntisaamisista. Konsernirahoitus ylläpitää vastapuolilistaa
yritystodistuslimiittien ja muiden rahoitustransaktioiden osalta. Yhtiön käyttämien pääpankkien pitkäaikaisten
luottojen luokituksen tulee olla vähintään tasolla Baa3 tai BBB-.
Asiakkaisiin liittyviä luottoriskejä seurataan maksukäyttäytymiseen sekä asiakkaiden taloudelliseen asemaan
perustuen. Konsernin luottoriskipolitiikka määrittää rajat hyväksyttävälle asiakasluottoriskin tasolle laskutussyklin
ja maksuaikojen suhteen. Raportointikauden päättymispäivänä suurin mahdollinen asiakkaisiin liittyvä
luottotappioriski on myyntisaamisten kirjanpitoarvo. Konsernilla ei ole merkittäviä luottoriskikeskittymiä
asiakkaiden, toimialojen ja/tai alueiden suhteen.
Likviditeettiriskin hallinta ja jälleenrahoitus
Likviditeettiriskin hallinta ja jälleenrahoitusperiaatteet on määritelty rahoituspolitiikassa. Yksi
konsernirahoituksen päätehtäviä on riittävän likviditeetin turvaaminen konsernille. Konsernilla on kestävään
kehitykseen sidottu 250 milj. euron luottolimiitti, joka ei ollut käytössä joulukuun lopussa. Luottolimiittisopimus
erääntyy vuonna 2028 ja sisältää yhden vuoden jatko-option. Se on sidottu valittuihin Tietoevryn kestävän
kehityksen tavoitteisiin ja tukee näin yhtiön sitoutumista Science Based Targets -aloitteeseen. Likviditeetin
turvaamiseksi konsernilla on myös konsernitililimiitti sekä 250 milj. euron yritystodistusohjelma. Lisäksi
käytettävissä on 50 milj. euron ja 550 milj. Ruotsin kruunun suuruiset saatavien myyntifasiliteetit.
Joulukuussa konserni allekirjoitti 300 milj. euron kaksivuotisen luottofasiliteetin Nordea Pankki Oyj:n, Danske
Bank A/S:n ja OP Yrityspankki Oyj:n kanssa 300 milj. euron joukkovelkakirjalainan jälleenrahoittamiseksi.
169

Velkarakenne
Alla oleva taulukko esittää yhteenvedon konsernin rahoitusvelkojen erääntymisjakaumasta sopimusperusteisten diskonttaamattomien maksujen perusteella.

31.12.2024 |  |  |  | Erääntymisajankohta
Milj. euroa |  | Käytössä | Käyttämättä | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030–
Lainat | Joukkovelkakirjalaina | 300,0 | — | 300,0 | — | — | — | — | —
| Luottolimiittisopimus | — | 250,0 | — | — | — | — | — | —
| Euroopan investointipankki | 39,2 | — | 13,1 | 13,1 | 13,1 | — | — | —
| OP Yrityspankki | 174,0 | — | — | — | — | 174,0 | — | —
| Nordea | 100,0 | — | — | 100,0 | — | — | — | —
| Nordea ja SEB | 250,0 | — | — | — | 250,0 | — | — | —
| Muut lainat | 42,8 | — | 22,8 | 15,4 | 4,2 | 0,4 | — | —
|  | 906,0 | 250,0 | 335,9 | 128,5 | 267,2 | 174,4 | 0,0 | —
| Korot | — | — | 33,0 | 25,7 | 20,7 | 8,3 | — | —
Ostovelat | Menovirta | 174,8 | — | 174,8 | — | — | — | — | —
Muut velat | Vuokravelat | 223,7 | — | 58,5 | 44,5 | 34,7 | 27,5 | 11,6 | 46,9
Johdannaisvelat | Valuuttajohdannaissopimukset | — | — | 7,1 | — | — | — | — | —
| Koronvaihtosopimukset | — | — | 0,0 | — | 3,6 | 12,9 | — | —
Yhteensä |  | 1 304,5 | 250,0 | 609,3 | 198,7 | 326,2 | 223,1 | 11,6 | 46,9

170

31.12.2023 |  |  |  | Erääntymisajankohta
Milj. euroa |  | Käytössä | Käyttämättä | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029–
Lainat | Joukkovelkakirjalaina | 400,0 | — | 100,0 | 300,0 | — | — | — | —
| Yritystodistusohjelma | 67,0 | — | 67,0 | — | — | — | — | —
| Luottolimiittisopimus | — | 250,0 | — | — | — | — | — | —
| Velat yhteisyrityksille | 3,0 | — | 3,0 | — | — | — | — | —
| Euroopan investointipankki | 52,3 | — | 13,1 | 13,1 | 13,1 | 13,1 | — | —
| OP Yrityspankki | 174,0 | — | — | — | — | — | 174,0 | —
| Syndikoitu pitkäaikainen luotto | 208,3 | — | 208,3 | — | — | — | — | —
| Muut lainat | 49,4 | — | 21,0 | 17,0 | 10,1 | 1,2 | — | —
|  | 954,1 | 250,0 | 412,5 | 330,1 | 23,2 | 14,3 | 174,0 | —
| Korot | — | — | 27,3 | 16,9 | 9,7 | 8,7 | 8,8 | —
Ostovelat | Menovirta | 206,9 | — | 206,9 | — | — | — | — | —
Muut velat | Vuokravelat | 248,2 | — | 59,5 | 46,0 | 33,3 | 25,8 | 23,7 | 59,8
Johdannaisvelat 1) | Valuuttajohdannaissopimukset | — | — | 4,9 | — | — | — | — | —
| Koronvaihtosopimukset | — | — | — | — | — | 4,7 | 15,3 | —
Yhteensä |  | 1 409,1 | 250,0 | 711,0 | 393,0 | 66,2 | 53,5 | 221,8 | 59,8

1) Johdannaisvelat on lisätty taulukkoon vuonna 2024, vertailutiedot lisätty vuodelle 2023.
Pääoman hallinta
Konsernin tavoitteena on pitää pääomarakenne tasolla, joka varmistaa riittävän taloudellisen liikkumavaran
yhtiön toiminnalle. Konsernin pääomarakennetta seurataan säännöllisesti nettovelan ja EBITDA:n (Net debt/
EBITDA) suhteen kautta. Nettovelka/EBITDA lasketaan jakamalla korollinen nettovelka viimeisen 12 kuukauden
EBITDA:lla. Nettovelka/EBITDA suhdeluku on myös luottokovenantti tietyissä luottosopimuksissa. Yhtiö oli
vuoden 2024 päättyessä sekä vertailuvuonna sopimuksen mukaisen kovenantin puitteissa.

| 31.12.2024 | 31.12.2023
Nettovelka 1) | 871,8 | 911,8
12 kk EBITDA 2) | 393,6 | 412,8
Nettovelka/EBITDA | 2,2 | 2,2

1) Korolliset velat – korolliset saamiset – rahavarat
2) EBITDA = Liikevoitto (EBIT) + Poistot + Arvonalentumiset
171

21. Lainat
Konsernin korolliset velat koostuvat joukkovelkakirjalainoista, muista lainoista, vuokraveloista ja
konsernitiliveloista yhteisyrityksille.

LAADINTAPERIAATTEET
Korolliset lainat kirjataan alun perin käypään arvoon vähennettynä transaktiomenoilla, mitkä kirjataan tulosvaikutteisesti korkokuluiksi laina-ajalle. Velka luokitellaan lyhytaikaiseksi, jos se on maksettava 12 kuukauden kuluessa, muuten se luokitellaan pitkäaikaiseksi.

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pitkäaikaiset |  |
Joukkovelkakirjalainat | — | 298,8
Muut lainat | 569,6 | 240,8
Vuokravelat | 142,6 | 161,4
Yhteensä | 712,1 | 701,0
Lyhytaikaiset |  |
Joukkovelkakirjalainat | 299,8 | 100,4
Muut lainat | 35,2 | 308,5
Konsernitilivelat yhteisyrityksille | — | 3,0
Vuokravelat | 50,5 | 50,3
Yhteensä | 385,4 | 462,2
Lainat yhteensä | 1 097,5 | 1 163,2

Lisätietoa velkarakenteesta ja koroista on esitetty liitetiedossa 20.
172

Rahoituksesta johtuvien velkojen muutos

|  |  | Ei-rahavirtavaikutteiset muutokset |
Milj. euroa | 1.1.2024 | Rahavirrat | Kurssivoitot/ -tappiot | Uudelleen- luokittelu | Yrityshankinnat ja -myynnit | Uudet vuokra- sopimukset | Vuokrasopimus- ten taseesta pois kirjaamiset | Muut | 31.12.2024
Pitkäaikaiset korolliset lainat | 539,5 | 28,2 | 0,0 | 1,8 | — | 0,2 | — | -0,1 | 569,6
Lyhytaikaiset korolliset lainat | 411,9 | -73,9 | — | -1,8 | — | 0,9 | — | -2,3 | 334,9
Vuokravelat | 211,7 | -56,6 | -4,4 | — | — | 78,7 | -36,8 | 0,5 | 193,0
Yhteensä | 1 163,2 | -102,3 | -4,4 | — | — | 79,7 | -36,8 | -1,9 | 1 097,5

|  |  | Ei-rahavirtavaikutteiset muutokset |
Milj. euroa | 1.1.2023 | Rahavirrat | Kurssivoitot/ -tappiot | Uudelleen- luokittelu | Yrityshankinnat ja -myynnit | Uudet vuokra- sopimukset | Vuokrasopimus- ten taseesta pois kirjaamiset | Muut | 31.12.2023
Pitkäaikaiset korolliset lainat | 639,4 | 114,5 | — | -229,5 | — | 14,9 | — | 0,3 | 539,5
Lyhytaikaiset korolliset lainat | 110,6 | 63,9 | — | 229,5 | — | 7,0 | — | 0,9 | 411,9
Vuokravelat | 210,0 | -58,1 | -5,7 | — | 2,2 | 79,5 | -17,3 | 1,0 | 211,7
Yhteensä | 960,1 | 120,2 | -5,7 | — | 2,2 | 101,4 | -17,3 | 2,2 | 1 163,2

173

22. Rahoitustuotot- ja kulut
Rahoitustuotot ja -kulut sisältävät korot, valuuttakurssivoitot ja -tappiot sekä muut rahoitustuotot ja -kulut, kuten pankkien palkkiot.

2024 | Korkotuotot | Korkokulut | Kurssivoitot ja -tappiot | Muut rahoitustuotot | Muut rahoituskulut | Yhteensä
Milj. euroa
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 1,3 | — | -12,0 | — | -1,7 | -12,5
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat | 5,6 | — | 9,4 | 0,1 | — | 15,1
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | — | -0,6 | — | — | — | -0,6
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvelat | — | -49,8 | — | — | -3,7 | -53,5
Velvoitteet etuuspohjaisista järjestelyistä, netto | — | -0,3 | — | — | — | -0,3
Yhteensä | 6,9 | -50,6 | -2,6 | 0,1 | -5,5 | -51,7

2023 | Korkotuotot | Korkokulut | Kurssivoitot ja -tappiot | Muut rahoitustuotot | Muut rahoituskulut | Yhteensä
Milj. euroa
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat 1, 2) | 16,4 | — | 4,2 | — | -2,7 | 17,8
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat 1) | 7,1 | — | -1,0 | 0,3 | — | 6,3
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat 1) | — | -21,0 | — | — | — | -21,0
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvelat 2) | — | -36,3 | — | — | -1,4 | -37,7
Velvoitteet etuuspohjaisista järjestelyistä, netto | — | -0,3 | — | — | — | -0,3
Yhteensä | 23,5 | -57,6 | 3,1 | 0,3 | -4,1 | -34,9

1) Korkotuotot ja -kulut koronvaihtosopimuksista on uudelleenluokiteltu jaksotettuun hankintamenoon kirjattavista rahoitusvaroista käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin ja -velkoihin. Vertailutiedot on päivitetty vastaavasti.
2) Rahoituskulut myyntifasiliteetin puitteissa myydyistä myyntisaamisista on luettu mukaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin. Vertailutiedot on päivitetty vastaavasti.
Lisäksi, liikevoittoon sisältyneet kurssivoitot ja -tappiot olivat -1,3 (0,5) milj. euroa vuonna 2024.
174

23. Rahoitusvarat ja -velat
Konsernin rahoitusvarat ja -velat koostuvat myyntisaamisista, rahavaroista, vuokrasaamisista ja -veloista,
ostoveloista, johdannaisista (katso liitetieto 24), joukkovelkakirjoista ja muista korollisista veloista (katso liitetieto
21).

LAADINTAPERIAATTEET
Kaikki rahoitusvarat ja -velat kirjataan alun perin käypään arvoon, ja ne luokitellaan myöhemmin joko jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviksi rahoitusvaroiksi tai tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi.
Jaksotettuun hankintamenoon arvotettavat rahoitusvarat
Rahoitusvarat kirjataan jaksotettuun hankintamenoon vain, jos varoihin sovellettu liiketoimintamalli perustuu sopimukseen perustuvien rahavirtojen keräämiseen, jotka ovat yksinomaan pääoman ja korkojen maksua.
Tämä rahoitusvarojen luokka sisältää myyntisaamiset, rahavarat, vuokrasaamiset ja muut korolliset saamiset.
Tähän luokkaan kuuluvat rahoitusvarat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää käyttäen ja korkotuotot kirjataan tuloslaskelmaan rahoituseriin, katso liitetieto 22.
Jaksotettuun hankintamenoon arvotettavat rahoitusvelat
Tähän luokkaan kuuluvat rahoitusvelat kirjataan alun perin käypään arvoon vähennettynä lainanottoon välittömästi liittyvillä transaktiomenoilla. Korolliset velat arvostetaan myöhemmin efektiivisen koron menetelmää käyttäen ottaen huomioon mahdolliset liikkeeseenlaskusta aiheutuvat menot ja mahdollinen suorittamisen yhteydessä toteutuva yli- tai alikurssi. Korkokulut kirjataan tuloslaskelmaan rahoituseriin, katso liitetieto 22.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat ja -velat
Tähän luokkaan kuuluvat rahoitusvarat ja -velat kirjataan taseeseen käypään arvoon ja käyvän arvon muutoksista johtuvat voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan.
Tämä luokka koostuu pääosin johdannaisista. Rahoituseriin (lainat, rahavarat, vuokrasopimukset) liittyvien johdannaissopimusten uudelleenarvostamisesta johtuvat voitot tai tappiot esitetään rahoituskuluina, katso liitetieto 22, kun taas liiketoimintaan liittyvien johdannaisten, lähinnä valuuttatermiinisopimusten, voitot tai tappiot sisältyvät liikevoittoon.
Myyntisaamiset, jotka myydään myyntifasiliteetin puitteissa, luokitellaan käypään arvoon arvostettaviin rahoitusvaroihin (tietyt asiakkaat).
Muut sijoitukset sisältävät noteeraamattomia osakkeita, joiden hankintamenon arvioidaan olevan kohtuullinen arvio niiden käyvästä arvosta.
Käypien arvojen määrittäminen
Käypään arvoon arvostetut rahoitusvarat ja -velat on luokiteltu taseeseen kolmella hierarkiatasolla: • Taso 1: samanlaisille varoille tai veloille noteeratut hinnat toimivilla markkinoilla, joille yrityksellä on pääsy arvostuspäivänä. • Taso 2: syöttötiedot, jotka ovat havainnoitavissa omaisuuserälle tai velalle suoraan tai epäsuorasti. • Taso 3: muut kuin havainnoitavissa olevat syöttötiedot omaisuuserälle tai velalle.
Kaikkien jaksotettuun hankintamenoon kirjattujen rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvon katsotaan olevan kohtuullinen arvio niiden käyvästä arvosta, näiden erien lyhyestä erääntymisajasta ja likvidistä luonteesta johtuen, lukuun ottamatta joukkovelkakirjoja, joilla käydään kauppaa aktiivisilla markkinoilla.
Johdannaisten käyvät arvot määritetään raportointipäivän markkinahintojen perusteella. Valuuttajohdannaisten käyvät arvot määritetään raportointipäivän valuuttakurssien ja korkojen perusteella.

175

Rahoitusvarat

Milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023 | Käyvän arvon hierarkia
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat |  |  |  |
Pitkäaikaiset |  |  |  |
Muut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat |  | 0,5 | 0,6 | Taso 3
Pitkäaikaiset johdannaissaamiset 1) | 24 | 11,8 | 15,5 | Taso 2
Lyhytaikaiset |  |  |  |
Myyntisaamiset käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettuna |  | 11,1 | 11,6 | Taso 2
Lyhytaikaiset johdannaissaamiset | 24 | 2,7 | 5,8 | Taso 2
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat |  |  |  |
Pitkäaikaiset |  |  |  |
Muut korolliset lainasaamiset |  | 14,7 | 15,1 | Taso 2
Vuokrasaamiset | 16 | — | 0,0 | Taso 2
Lyhytaikaiset |  |  |  |
Muut korolliset lainasaamiset | 17 | 14,5 | 14,4 | Taso 2
Vuokrasaamiset | 16 | 1,4 | 2,2 | Taso 2
Myyntisaamiset | 17 | 391,8 | 476,8 | Taso 2
Korkosaamiset 1) | 17 | 0,0 | 0,0 | Taso 2
Rahavarat | 25 | 195,1 | 219,6 | Taso 2
Yhteensä |  | 643,6 | 761,7 |

Rahoitusvelat

Milj. euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023 | Käyvän arvon hierarkia
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat |  |  |  |
Pitkäaikaiset johdannaisvelat 1) | 24 | 16,5 | 20,0 | Taso 2
Lyhytaikaiset johdannaisvelat | 24 | 7,1 | 4,9 | Taso 2
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvelat |  |  |  |
Pitkäaikaiset |  |  |  |
Vuokravelat | 16, 21 | 142,6 | 161,4 | Taso 2
Joukkovelkakirjalaina 2) | 21 | — | 298,8 | Taso 1
Muut lainat | 21 | 569,6 | 240,8 | Taso 2
Lyhytaikaiset |  |  |  |
Ostovelat | 19 | 174,8 | 206,9 | Taso 2
Korkovelat 1) | 19 | 12,1 | 8,8 | Taso 2
Vuokravelat | 16, 21 | 50,5 | 50,3 | Taso 2
Joukkovelkakirjalaina 2) | 21 | 299,8 | 100,4 | Taso 1
Muut lainat | 21 | 35,2 | 311,6 | Taso 2
Yhteensä |  | 1 308,1 | 1 403,7 |

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 24.
2) Kiinteäkorkoinen joukkovelkakirjalaina 299,8 milj. euroa, jonka kirjanpitoarvoa ei ole oikaistu käyvän arvon 298,3 milj. euroa mukaan.
Joukkovelkakirjalainan käypä arvo on laskettu raportointijakson päättyessä vallinneen markkinahinnan mukaisesti.
Käyvän arvon hierarkiatasojen välillä ei ole tapahtunut muutoksia vuonna 2024.
176

24. Johdannaiset
Tietoevryn konsernirahoitus käyttää valuuttajohdannais- ja koronvaihtosopimuksia tunnistettujen valuutta- ja
korkoriskien hallintaan. Lisätietoja rahoitusriskien hallinnasta on liitetiedossa 20 ja sovelletuista
laadintaperiaatteista liitetiedossa 23. Johdannaissopimuksia on käytetty vain taloudelliseen suojaukseen.
Johdannaissopimusten nimellisarvot
Sisältää bruttomääräiset nimellisarvot kaikista sopimuksista, jotka eivät ole vielä erääntyneet tai joita ei ole
suljettu. Avoinna oleva nimellisarvo ei välttämättä mittaa tai osoita markkinariskiä, sillä joidenkin sopimusten riski
voi kumoutua toisten sopimusten kautta.

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Valuuttajohdannaissopimukset | 536,3 | 523,9
Koronvaihtosopimukset | 280,0 | 280,0

Johdannaissopimusten käyvät arvot

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Positiiviset käyvät arvot, brutto, valuuttajohdannaissopimukset | 2,7 | 5,8
Negatiiviset käyvät arvot, brutto, valuuttajohdannaissopimukset | -7,1 | -4,9
Positiiviset käyvät arvot, brutto, koronvaihtosopimukset | 11,8 | 15,5
Negatiiviset käyvät arvot, brutto, koronvaihtosopimukset | -16,5 | -20,0
Käyvät arvot raportointihetkellä, netto | -9,1 | -3,6

Valuuttajohdannaisten käyvät arvot on laskettu käyttäen tilinpäätöspäivän valuuttakursseja ja
korkonoteerauksia. Kaikkien jäljellä olevien valuuttajohdannaissopimusten voimassaolo päättyy 12 kuukauden
kuluessa tilinpäätöspäivästä.
Koronvaihtosopimukset on uudelleenluokiteltu lyhytaikaisista varoista ja veloista käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattaviin pitkäaikaisiin varoihin ja velkoihin niiden erääntymisajan perusteella. Vertailutiedot
ovat päivitetty vastaavasti. Koronvaihtosopimusten käyvät arvot perustuvat pankin vahvistamiin vastaavien
sopimusten arvoihin.
Rahoitusvarojen ja -velkojen kuittaaminen
Johdannaissopimusvastapuolten kanssa olevat sopimukset rahoitusvarojen ja -velkojen kuittaamisesta
perustuvat ISDA:n runkosopimuksiin tai samansisältöisiin vastaaviin sopimuksiin.
Näiden sopimusten mukaan netotus on mahdollista ainoastaan erikseen määriteltyjen tilanteiden, kuten toisen
osapuolen sopimusrikkomuksen tai force majeure -tyyppisen tilanteen vallitessa. Jos jokin näistä tapahtuu
nettopositio velkaa/saatavaa yhdelle vastapuolelle katsotaan velaksi.

| Rahoitusvarojen taseeseen kirjatut bruttomäärät 1) | Liitännäiset, netottamattomat tase-erät |
31.12.2024 | Rahoitus- instrumentit | Saatu käteisvakuus | Nettosumma
Milj. euroa
Johdannaissaamiset |  |  |  |
Valuuttajohdannaissopimukset | 2,7 | -1,9 | — | 0,7
Koronvaihtosopimukset | 11,8 | -11,8 | — | —
Johdannaisvelat |  |  |  |
Valuuttajohdannaissopimukset | -7,1 | 1,9 | — | -5,2
Koronvaihtosopimukset | -16,5 | 11,8 | — | -4,7

1) Ei netotettu taseessa

| Rahoitusvarojen taseeseen kirjatut bruttomäärät 1) | Liitännäiset, netottamattomat tase-erät |
31.12.2023 | Rahoitus- instrumentit | Saatu käteisvakuus | Nettosumma
Milj. euroa
Johdannaissaamiset |  |  |  |
Valuuttajohdannaissopimukset | 5,8 | -3,1 | — | 2,7
Koronvaihtosopimukset | 15,5 | -15,5 | — | —
Johdannaisvelat |  |  |  |
Valuuttajohdannaissopimukset | -4,9 | 3,1 | — | -1,8
Koronvaihtosopimukset | -20,0 | 15,5 | — | -4,6

1) Ei netotettu taseessa
177

25. Rahavarat
Rahat ja pankkisaamiset koostuvat käteisvaroista ja pankkitalletuksista sekä muista likvideistä sijoituksista, jotka
ovat muunnettavissa käteisvaroiksi kolmen kuukauden kuluessa ja joiden arvonmuutosriski on merkityksetön.
Pankkiluotot sisältyvät taseen lyhytaikaisiin velkoihin. Rahavarat esitetään nimellisarvoisina, mikä vastaa niiden
käypää arvoa.

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pankkitilit | 185,4 | 195,7
Lyhytaikaiset talletukset | 9,7 | 24,0
Yhteensä | 195,1 | 219,6

Rahavarat sisältävät 14,6 milj. euroa sidottuja käteisvaroja pankkitileillä Ukrainassa. Rahavarat 31.12.2023
sisälsivät 28,5 milj. euroa sidottuja käteisvaroja, joista 18,2 milj. euroa oli pankkitileillä Ukrainassa ja 10,3 milj.
euroa oli sidottuna vuodenvaihteessa kolme arkipäivää liittyen datakeskuksen ja toimistorakennuksen myyntiin
Norjassa.
26. Osakepääoma ja rahastot
Tietoevryllä on yksi osakesarja, ja jokainen osake oikeuttaa yhtä suureen osinkoon ja yhteen ääneen.
Yhtiöjärjestys sisältää yhtiökokousta koskevan äänestysrajoituksen, jonka mukaan kukaan ei ole oikeutettu
äänestämään enemmällä kuin yhdellä viidesosalla yhtiökokouksessa edustettuina olevista äänistä.
Tietoevryn osakkeilla ei ole nimellisarvoa, ja niiden kirjanpidollinen vasta-arvo on yksi euro. Kaikki liikkeeseen
lasketut osakkeet on täysin maksettu.

LAADINTAPERIAATTEET
Hallituksen ehdottamia osinkoja ei vähennetä jakokelpoisesta omasta pääomasta ennen yhtiökokouksen hyväksyntää.
Yhtiön omien osakkeiden hankintameno ja omien osakkeiden hankintaan liittyvät välittömät kustannukset kirjataan oman pääoman vähennyksiksi.

Milj. euroa | Osakkeiden lukumäärä | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto ja muut rahastot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Yhteensä
1.1.2023 | 118 413 303 | 76,6 | 39,3 | 1 203,5 | 1 319,4
Omien osakkeiden osto | -325 000 | — | — | — | —
Osakeperusteisista kannustinohjelmista luovutetut osakkeet 1) | 302 789 | — | — | — | —
Muuntoerot | — | — | 0,1 | — | 0,1
31.12.2023 | 118 391 092 | 76,6 | 39,4 | 1 203,5 | 1 319,5
Osakkeiden menettäminen 2) | -10 560 | — | — | — | —
Osakeperusteisista kannustinohjelmista luovutetut osakkeet 3) | 214 379 | — | — | — | —
Muuntoerot | — | — | -0,8 | — | -0,8
31.12.2024 | 118 594 911 | 76,6 | 38,5 | 1 203,5 | 1 318,6
Yhtiön hallussa olevat omat osakkeet 4) | 45 239 |  |  |  |
Osakkeiden kokonaismäärä 31.12.2024 4) | 118 640 150 |  |  |  |

1) Vuonna 2023 osakkeet luovutettiin omista osakkeista eikä tällä ollut vaikutusta oman pääoman määrään.
2) Yhtiökokous 2024 päätti yhtiön yhteistilillä olevien osakkeiden ja niihin perustuvien oikeuksien menettämisestä. Yhteistilillä olleet osakkeet siirrettiin
Tietoevryn omistukseen 23.7.2024.
3) 24.4.2024 hallitus päätti suunnatusta maksuttomasta osakeannista suoriteperusteisen osakepalkkiojärjestelmän 2021–2023 ja ehdollisen
osakepalkkiojärjestelmän 2021–2023 palkkioiden maksamiseksi palkkioihin oikeutetuille osallistujille. Yhteensä 214 379 uutta osaketta rekisteröitiin
kaupparekisteriin 14.5.2024.
4) 31.12.2023 yhtiön hallussa oli 34 679 omaa osaketta ja osakkeiden kokonaismäärä oli 118 425 771
178

Osakepääoma
Osakeantien yhteydessä saatu osakkeiden merkintähinta merkitään osakepääomaan mikäli sitä ei ole
osakeantipäätöksen mukaisesti merkitty sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.
Ylikurssirahasto ja muut rahastot
Ylikurssirahasto ja muut rahastot sisältävät emoyhtiön ylikurssirahaston ja Tietoevry Tech Services AB:n
vararahaston.
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto sisältää osakkeiden merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei
nimenomaisen päätöksen mukaan ole merkitty osakepääomaan.
Kertyneet voittovarat
Kertyneiden voittojen ja maksettujen osinkojen lisäksi kertyneet voittovarat sisältävät seuraavat:
• Omana pääomana maksettavat osakeperusteiset kannustinohjelmat, jotka jaksotetaan työsuhde-
etuuksista aiheutuviin kuluihin oikeuden syntymisajanjakson aikana sekä vastaavasti omaan pääomaan.
Lisätietoa liitetiedossa 12.
• Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleenarvostus kokemukseen perustuvista oikaisuista ja
vakuutusmatemaattisten olettamien muutoksista johtuen. Lisätietoa liitetiedossa 13.
• Omat osakkeet. Yhtiökokous 2024 päätti yhtiön yhteistilillä olevien 10 560 osakkeen ja niihin perustuvien
oikeuksien menettämisestä. Yhteistilillä olleet osakkeet siirrettiin Tietoevryn omistukseen 23.7.2024.
• Kertyneet muuntoerot ulkomaisten konserniyhtiöiden varojen ja velkojen muuntamisesta euroon ja
• Muut kertyneet voittovarat ja kertyneet tappiot.
Kertyneet muuntoerot olivat -347,8 (-276,8) milj. euroa. Muuntoerot muissa laajan tuloksen erissä olivat -80,8
(-99,8) milj. euroa. Valtaosa niistä syntyy Norjan kruunun (NOK) ja Ruotsin kruunun (SEK)
valuuttatranslaatiopositioista. Vuonna 2024 molemmat valuutat heikkenivät euroon nähden, NOK 4,9 % ja SEK
3,3 %, mikä johti negatiiviseen vaikutukseen muissa laajan tuloksen erissä. Vuonna 2023 NOK heikkeni 6,9 %
euroon nähden kun taas SEK vahvistui 0,2 %, mikä johti negatiiviseen nettovaikutukseen muissa laajan tuloksen
erissä.
Jakokelpoiset varat
31.12.2024 emoyhtiön jakokelpoiset varat olivat 1 299,7 milj. euroa, josta kertyneiden voittovarojen osuus oli 35,9
milj. euroa ja tilikauden voitto 56,2 milj. euroa. Hallitus ehdottaa vuoden 2025 yhtiökokoukselle, että vuodelta
2024 maksetaan yhteensä 1,50 euroa osakkeelta osinkona kertyneistä voittovaroista ja/tai varojen jakamisena
sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta (vuodelta 2023 maksettiin osinkoa 1,47 euroa osakkeelta).
179

MUUT TIEDOT
Tämä osio sisältää tietoja konsernin rakenteesta, yhteisyrityksistä, lähipiiristä ja taseen ulkopuolisista
vastuusitoumuksista.
27. Hankitut ja myydyt liiketoiminnot

LAADINTAPERIAATTEET
Tytäryhtiöt yhdistellään konsernitilinpäätökseen hankintamenetelmää käyttäen. Tytäryhtiöt yhdistellään konsernitilinpäätökseen siitä hetkestä lähtien, kun määräysvalta saadaan aina siihen hetkeen saakka, kun määräysvalta lakkaa. Hankinnasta suoritettava vastike vastaa luovutettujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen käypää. Hankintaan liittyvät menot kirjataan kuluiksi toteutuessaan.
Yksilöitävissä olevat liiketoimintojen yhdistämisessä hankitut varat ja vastattaviksi otetut velat arvostetaan hankinta-ajankohdan käypiin arvoihin. Taseeseen kirjataan hankinta-ajankohtana liikearvoksi määrä, jolla luovutettu vastike ylittää hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon. Mikäli vastikkeen määrä on edullisen kaupan tapauksessa pienempi kuin tytäryrityksen hankitun nettovarallisuuden käypä arvo, negatiivinen erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
Kun luovutettava toiminto kuuluu rahavirtaa tuottavaan yksikköön jolle on kohdistettu liikearvoa, luovutettavaan toimintoon kohdistuva liikearvo sisällytetään toiminnon kirjanpitoarvoon luovutusvoittoa tai - tappiota määritettäessä. Tällaisessa tilanteessa luovutettu liikearvo määritetään luovutettavan toiminnon ja rahavirtaa tuottavasta yksiköstä jäljelle jäävän osan arvojen suhteen perusteella.
Myytävänä olevat omaisuuserät
Pitkäaikaiset omaisuuserät luokitellaan myytävänä oleviksi, jos niiden kirjanpitoarvojen odotetaan kertyvän pääasiassa omaisuuserän myynnistä ja myynti on erittäin todennäköistä. Luokitteluhetkestä lähtien kyseiset omaisuuserät arvostetaan kirjanpitoarvoon tai myynnistä aiheutuvilla menoilla vähennettyyn käypään arvoon, ja poistojen kirjaaminen lopetetaan.

MentorMate-yrityskauppa 2023
Heinäkuussa 2023 Tietoevry osti koko osakekannan digitaalisiin palveluihin keskittyvästä MentorMatesta, jonka
pääkonttori sijaitsee Yhdysvalloissa Minneapolisissa. MentorMaten hankintamenolaskelma esitettiin alustavana
joulukuussa 2023 eikä alustaviin lukuihin tehty muutoksia vuoden 2024 aikana. Seuraavassa taulukossa on
yhteenveto hankituista varoista ja vastattavaksi otetuista veloista sekä maksetusta kauppahinnasta.

Milj. euroa |
Aineettomat hyödykkeet | 22,5
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 0,9
Käyttöoikeusomaisuuserät | 2,2
Muut pitkäaikaiset saamiset | 0,2
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 8,9
Rahavarat | 6,3
Pitkäaikaiset vuokravelat | -1,7
Laskennalliset verovelat | -5,6
Ostovelat ja muut velat | -7,9
Lyhytaikaiset vuokravelat | -0,6
Nettovarojen käypä arvo | 25,3
Liikearvo | 137,4
Yhteensä | 162,6
Rahana maksettu kauppahinta | 162,6
Hankitut rahavarat | -6,3
Luovutuksen nettorahavirta | 156,3

180

Tunnistetut aineettomat hyödykkeet liittyvät asiakassuhteisiin ja markkinointiin. Aineettomat hyödykkeet
arvostettiin käypään arvoon käyttäen asianmukaisia arvonmääritysmenetelmiä, kuten moniperiodista
ylituottomallia asiakassuhteisiin liittyville aineettomille hyödykkeille ja relief from royalty -menetelmää
markkinointiin liittyville aineettomille hyödykkeille. Näiden aineettomien hyödykkeiden poistoajat ovat 6 vuotta ja
1,4 vuotta. Liikearvo johtuu odotetuista synergioista, hankinnan kautta saadusta ammattitaitoisesta työvoimasta
ja tulevista asiakkuuksista. Kirjattu liikearvo on vähennyskelpoinen verotuksessa.
Saamisten käypä arvo 21.7.2023 oli 9,1 milj. euroa, josta 7,9 milj. euroa oli myyntisaamisia. Sopimuksiin
perustuvat rahavirrat on saatu kokonaisuudessaan. Konserni arvosti vastattavaksi otetut vuokravelat jäljellä
olevien vuokrien nykyarvoon hankinta-ajankohtana. Käyttöoikeusomaisuuserät arvostettiin vuokravelkoja
vastaavaan määrään.
Vuonna 2023 MentorMate lisäsi hankinta-ajankohdasta lähtien konsernin laajan tuloslaskelman liikevaihtoa 29,4
milj. eurolla ja tilikauden voittoa 2,9 milj. eurolla. Konsernin tilikauden liikevaihto olisi ollut noin 2 890 milj. euroa
ja konsernin tilikauden tulos olisi ollut noin 177 milj. euroa, mikäli hankinta olisi tehty 1.1.2023.
Myydyt liiketoiminnot 2023
Vuonna 2023 Tietoevry myi puunhankintaohjelmistoliiketoimintansa Vela Software Inc:lle, jonka pääkonttori
sijaitsee Torontossa, Kanadassa. Myydyn liiketoiminnan liikevaihto vuonna 2022 oli noin 3,0 milj. euroa ja
henkilöstömäärä noin 30 Ruotsissa, Suomessa ja Intiassa. Puunhankinnan ohjelmistoliiketoiminta oli osa
Tietoevry Industrya. Myynnistä kirjattu voitto oli 0,9 milj. euroa.
181

28. Tytäryhtiöt
Emoyhtiön omistamat tytäryhtiöosakkeet

Yhtiön nimi | Kotimaa | Emoyhtiön omistusosuus %
EVRY Card Issuing AS | Norja | 100,0
EVRY Card Payments AS | Norja | 100,0
EVRY Card Services AS | Norja | 100,0
Infopulse Brasil Servicos Technologicos Ltda. | Brasilia | 1,0
Tieto (Beijing) Technology Co., Ltd. | Kiina | 100,0
Tieto China Co., Ltd. | Kiina | 100,0
Tieto Germany GmbH | Saksa | 100,0
Tieto Global Oy | Suomi | 100,0
Tieto Great Britain Ltd. | Iso-Britannia | 100,0
Tieto Lietuva UAB | Liettua | 100,0
Tieto Netherlands Holding B.V. | Alankomaat | 100,0
Tieto Poland Sp. z o.o | Puola | 100,0
Tieto Support Services Sp. z o.o. | Puola | 100,0
Tietoevry 13 Oy (ent. Tieto Esy Oy) | Suomi | 100,0
Tietoevry AB | Ruotsi | 100,0
Tietoevry Accounting AS | Norja | 100,0
Tietoevry Austria GmbH | Itävalta | 100,0
Tietoevry Banking Finland Oy | Suomi | 100,0
Tietoevry Banking Latvia SIA | Latvia | 100,0
Tietoevry Create Romania s.r.l. | Romania | 100,0
Tietoevry Czechia s.r.o. | Tsekin tasavalta | 100,0
Tietoevry Czechia Support Services s.r.o. | Tsekin tasavalta | 100,0
Tietoevry Denmark A/S | Tanska | 100,0
Tietoevry DK A/S | Tanska | 100,0
Tietoevry Estonia AS | Viro | 100,0
Tietoevry Finland Oy | Suomi | 100,0

Yhtiön nimi | Kotimaa | Emoyhtiön omistusosuus %
Tietoevry Finland Support Services Oy | Suomi | 100,0
Tietoevry Fintech Estonia OÜ | Viro | 100,0
Tietoevry Fintech Norway AS | Norja | 100,0
Tietoevry Fintech Sweden AB | Ruotsi | 100,0
Tietoevry Inc. | Yhdysvallat | 100,0
Tietoevry Latvia SIA | Latvia | 100,0
Tietoevry Malaysia Sdn. Bhd. | Malesia | 100,0
Tietoevry Norway AS | Norja | 100,0
Tietoevry Slovakia s.r.o. | Slovakia | 100,0
Tietoevry Tech Services AB | Ruotsi | 100,0
Tietoevry Tech Services Czechia s.r.o. | Tsekin tasavalta | 100,0
Tietoevry Tech Services Finland Oy | Suomi | 100,0
Tietoevry Tech Services Latvia SIA | Latvia | 100,0
Tietoevry Tech Services Norway AS | Norja | 100,0
Tietoevry Tech Services Slovakia s.r.o. | Slovakia | 15,0
Lepäävät tytäryhtiöt (yhteensä 1 kpl) |  |

182

Tytäryhtiöiden omistamat konserniyhtiöosakkeet

Yhtiön nimi | Kotimaa | Konsernin omistusosuus %
Avega Catalyst AB | Ruotsi | 100,0
Avega Clarity AB | Ruotsi | 100,0
Avega Complius AB | Ruotsi | 100,0
Avega Dinamiko AB | Ruotsi | 100,0
Avega Effectus AB | Ruotsi | 100,0
Avega Group AB | Ruotsi | 100,0
Avega Kipeo AB | Ruotsi | 100,0
Avega Kite AB | Ruotsi | 100,0
Avega Mtoni AB | Ruotsi | 100,0
Avega Nuvem AB | Ruotsi | 100,0
Avega Qurio AB | Ruotsi | 100,0
Avega Scire AB | Ruotsi | 100,0
Avega Sempai AB | Ruotsi | 100,0
Avega Senso AB | Ruotsi | 100,0
Bekk Consulting AS | Norja | 100,0
EVRY Card Services AB | Ruotsi | 100,0
EVRY Card Services Oy | Suomi | 100,0
EVRY Financial Service UK Ltd. | Iso-Britannia | 100,0
EVRY India Pvt. Ltd. | Intia | 100,0
EVRY USA Corporation | Yhdysvallat | 100,0
Eye-share AS | Norja | 100,0
Eye-share Singapore Pte. Ltd. | Singapore | 100,0
Gjeldsregisteret AS | Norja | 100,0
Infopulse Brasil Servicos Technologicos Ltda. | Brasilia | 99,0
Infopulse Bulgaria Ltd. | Bulgaria | 100,0
Infopulse Europe GmbH | Saksa | 100,0
Infopulse Poland Sp. z o.o. | Puola | 100,0

Yhtiön nimi | Kotimaa | Konsernin omistusosuus %
Infopulse Ukraine LLC | Ukraina | 100,0
MentorMate Bulgaria Ltd. | Bulgaria | 100,0
MentorMate Paraguay S.R.L. | Paraguay | 100,0
MentorMate, LLC | Yhdysvallat | 100,0
NUK Holding AB | Ruotsi | 100,0
Tieto Ukraine Support Services LLC | Ukraina | 100,0
Tieto U.S. Inc. | Yhdysvallat | 100,0
Tietoevry Banking Poland Sp. z o.o. | Puola | 100,0
Tietoevry Financing AB | Ruotsi | 100,0
Tietoevry Financing AS | Norja | 100,0
Tietoevry FinTech DOO | Serbia | 100,0
Tietoevry Fintech India Pvt. Ltd. | Intia | 100,0
Tietoevry India Pvt. Ltd. | Intia | 100,0
Tietoevry Pay Oy | Suomi | 100,0
Tietoevry Sweden AB | Ruotsi | 100,0
Tietoevry Sweden Support Services AB | Ruotsi | 100,0
Tietoevry Tech Services Estonia OÜ | Viro | 100,0
Tietoevry Tech Services India Pvt. Ltd. | Intia | 100,0
Tietoevry Tech Services Lithuania UAB | Liettua | 100,0
Tietoevry Tech Services Slovakia s.r.o. | Slovakia | 85,0
Tietoevry Tech Services Sweden AB | Ruotsi | 100,0
Lepäävät yhtiöt (yhteensä 3 kpl) |  |

Kaikki tytäryhtiöt sisältyvät konsernitilinpäätökseen. Intian tytäryhtiöiden virallinen tilikausi on 1.4.–31.3. Intian
lainsäädännön mukaisesti.
183

29. Osuudet yhteisyrityksissä
Vuoden alussa Tietoevryllä oli kaksi yhteisyritystä, Tieto Esy Oy Suomessa ja BuyPass AS Norjassa. Vuoden
lopussa Tietoevryllä ei ole enää omistusosuutta yhdessäkään yhteisyrityksessä.

LAADINTAPERIAATTEET
Yritykset, joissa Tietoevryllä on hallinnollinen vastuu ja sopimukseen perustuva yhteinen määräysvalta kolmannen osapuolen kanssa sekä oikeus yrityksen nettovarallisuuteen, on yhdistelty konsernitilinpäätökseen yhteisyrityksinä pääomaosuusmenetelmää käyttäen. Pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa yhteisyritysosuudet kirjataan alun perin hankintamenoon ja niitä oikaistaan hankinnan jälkeisillä konsernin osuuksilla yhteisyritysten voitoista tai tappioista sekä muista laajan tuloksen eristä. Mikäli konsernin osuus yhteisyrityksen tappioista ylittää kyseisen sijoituksen hankintamenon, sijoitus merkitään taseeseen nolla-arvoon eikä konserni kirjaa lisää tappiota, ellei sillä ole oikeudellista tai tosiasiallista velvoitetta eikä se ole suorittanut maksuja yhteisyrityksen puolesta.
Yhteisyritysten kanssa tehtävät myynnit ja ostot perustuvat markkinahintoihin ja -ehtoihin. Konsernin omistusosuuden mukainen osuus yhteisyritysten tilikauden tuloksista esitetään konsernin tuloslaskelmassa erikseen omana eränään.

Täsmäytys kirjanpitoarvoon

Milj. euroa | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. | 11,6 | 14,2
Muuntoerot | -0,5 | -0,6
Osuus tuloksista | 0,9 | 1,3
Saadut osingot | -1,0 | -1,3
Arvonalentumiset | -0,3 | -2,1
Luovutukset ja muut vähennykset | -10,6 | —
Kirjanpitoarvo 31.12. | — | 11,6

Vuonna 2024 Tietoevry ja Norsk Tipping, jotka omistavat puoliksi Buypass AS:n, sopivat myyvänsä omistuksensa
Buypass AS.stä Total Specific Solutions:lle (TSS). Tietoevry ja Norsk Tipping perustivat Buypassin yhdessä
vuonna 2001, ja se on yhdistelty Tietoevryn konsernitilinpäätökseen yhteisyrityksenä Tietoevry Bankingin alla.
Kauppa saatiin päätökseen 16.10. Tietoevry Bankingin osuus yhteisyrityksen tuloksesta oli 1,0 (1,3) milj. euroa.
Tietoevry Bankingin osuus saadusta kauppahinnasta oli 13,1 milj. euroa ja siitä syntynyt nettovoitto 4,3 milj. euroa
kirjattiin liiketoiminnan muihin tuottoihin.
Vuonna 2024 Tietoevry Create osti jäljellä olevan 20 % osuuden yhteisyritys Tieto Esy Oy:stä, mikä aiheutti 0,3
milj. euron arvonalentumistappion. Tieto Esy Oy on yhdistelty konserniin 100 % tytäryhtiönä 30.6.2024 alkaen.
Tieto Esy Oy:n nimi on muutettu Tietoevry 13 Oy:ksi. Vuonna 2023 vuosittaisen arvonalentumistestauksen
tuloksena Tietoevry Create kirjasi 2,1 milj. euron liikearvon arvonalentumistappion Tieto Esy Oy:n
kirjanpitoarvosta.
30. Lähipiiritapahtumat
Tietoevryn lähipiiriin kuuluvat yhteisyritykset ja yhtiön ylin johto sekä heidän läheiset perheenjäsenet. Ylimpään
johtoon kuuluvat hallituksen ja johtoryhmän jäsenet sekä toimitusjohtaja.

LAADINTAPERIAATTEET
Myynnit ja ostot lähipiirin kanssa tehdään yleisillä markkinaehdoilla ja markkinahintoihin perustuen. Lähipiirin puolesta ei ole annettu vakuuksia eikä vastuusitoumuksia.

Tapahtumat yhteisyritysten kanssa on esitetty alla. Lisätietoa yhteisyrityksistä on esitetty liitetiedossa 29. Tietoa
johdon palkitsemisesta on esitetty liitetiedossa 11.
Liiketoimet ja avoimet saldot yhteisyritysten kanssa

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Myynti | 0,4 | 1,2
Liiketoiminnan muut tuotot | 0,2 | 0,6
Ostot | 0,3 | 0,6
Saatavat | 0,0 | 0,1
Velat sisältäen konsernitilivelan | 0,0 | 3,1

Liiketoimet Tieto Esy Oy:n kanssa on sisällytetty 31.5. saakka ja liiketoimet Buypass AS:n kanssa 16.10. saakka.
Vuoden lopussa Tietoevryllä ei ole enää omistusosuutta yhdessäkään yhteisyrityksessä.
184

31. Vakuudet ja vastuusitoumukset
Konsernin vakuudet ja vastuusitoumukset liittyvät lähinnä vuokra- ja toimitustakauksiin.

LAADINTAPERIAATTEET
Vastuusitoumukset esitetään mikäli konsernilla on sopimus, jossa velvoitteen olemassaolo varmistuu vasta tulevaisuudessa.
Ehdolliset velat ovat mahdollisia velvoitteita, joiden olemassaolo riippuu epävarmoista tulevaisuuden tapahtumista, jotka eivät ole kokonaan yhteisön määräysvallassa. Ne voivat myös sisältää velvoitteita, joita ei kirjata taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää suoritusta tai velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Milj. euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Omista veloista |  |
Takaukset |  |
Toimitustakaukset | 161,2 | 150,6
Maksutakaukset | 1,4 | 0,6
Muut | — | 0,1
Muut omat vastuut |  |
Vuokravastuut | 8,8 | 10,7
Muut | 0,4 | 0,5
Kolmansien osapuolten puolesta |  |
Takaukset |  |
Toimitustakaukset | 22,7 | 23,4

Edellä mainittujen lisäksi Tietoevry Oyj tai muut konserniyhtiöt ovat antaneet vakuuksia toimittavan
konserniyhtiön puolesta liittyen joihinkin merkittäviin sopimuksiin.
32. Tilikauden jälkeiset tapahtumat
Tilikauden jälkeen ei ollut olennaisia tapahtumia.
185

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS (FAS)
Tuloslaskelma

Euroa | Liite | 2024 | 2023
Liikevaihto | 1 | 159 318 730,62 | 174 294 044,70
Liiketoiminnan muut tuotot | 2 | 18 625 597,04 | 31 773 209,71
Henkilöstökulut | 3 | -15 812 467,06 | -15 468 496,71
Poistot ja arvonalentumiset | 8, 9 | -24 400 008,76 | -24 584 732,95
Liiketoiminnan muut kulut | 4 | -188 706 182,23 | -214 599 710,45
Liiketappio |  | -50 974 330,39 | -48 585 685,70
Rahoitustuotot ja -kulut | 6 | 12 677 819,00 | 95 450 986,94
Voitto/tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja |  | -38 296 511,39 | 46 865 301,24
Tilinpäätössiirrot |  |  |
Poistoero |  | -499 704,05 | -29 368,89
Saadut konserniavustukset |  | 102 200 000,00 | 75 000 000,00
Voitto ennen veroja |  | 63 403 784,56 | 121 835 932,35
Tuloverot | 7 | -7 213 616,60 | -2 137 958,13
Tilikauden voitto |  | 56 190 167,96 | 119 697 974,22

186

Tase
Vastaavaa

Euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
Pysyvät vastaavat |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 8 | 108 140 827,76 | 131 692 801,99
Aineelliset hyödykkeet | 9 | 734 042,95 | 814 718,41
Sijoitukset | 10 | 2 234 799 788,80 | 2 404 283 993,18
Pysyvät vastaavat yhteensä |  | 2 343 674 659,51 | 2 536 791 513,58
Vaihtuvat vastaavat |  |  |
Pitkäaikaiset saamiset |  |  |
Lainasaamiset saman konsernin yrityksiltä | 11 | 94 116 207,08 | 90 205 736,24
Muut saamiset 1) | 11 | 13 574 388,46 | 16 101 039,90
|  | 107 690 595,54 | 106 306 776,14
Lyhytaikaiset saamiset |  |  |
Myyntisaamiset | 12 | 121 333,39 | 149 915,85
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 12, 13 | 199 291 370,02 | 178 230 090,79
Saamiset yhteisyrityksiltä | 12, 13 | — | 11 107,76
Muut saamiset | 12 | 3 164 516,43 | 9 739 695,69
Siirtosaamiset 1) | 13 | 10 618 029,38 | 8 967 930,00
|  | 213 195 249,22 | 197 098 740,09
Rahat ja pankkisaamiset |  | 119 688 724,78 | 100 717 703,28
Vaihtuvat vastaavat yhteensä |  | 440 574 569,54 | 404 123 219,51
Vastaavaa yhteensä |  | 2 784 249 229,05 | 2 940 914 733,09

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 21.
Vastattavaa

Euroa | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
Oma pääoma | 14 |  |
Osakepääoma |  | 76 555 412,00 | 76 555 412,00
Ylikurssirahasto |  | 13 791 579,51 | 13 791 579,51
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 1 207 617 299,52 | 1 207 617 299,52
Edellisten tilikausien voitto |  | 35 934 291,55 | 90 421 029,53
Tilikauden voitto |  | 56 190 167,96 | 119 697 974,22
Oma pääoma yhteensä |  | 1 390 088 750,54 | 1 508 083 294,78
Tilinpäätössiirtojen kertymä |  | 529 072,94 | 29 368,89
Pakolliset varaukset | 15 | 288 752,34 | 64 229,11
Vieras pääoma |  |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma |  |  |
Joukkovelkakirjalainat | 16 | — | 300 000 000,00
Lainat | 16 | 550 153 846,14 | 212 389 860,56
Muut velat 1) | 16 | 16 527 744,11 | 20 018 003,73
Siirtovelat | 16 | — | 5 480,92
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 566 681 590,25 | 532 413 345,21
Lyhytaikainen vieras pääoma | 17 |  |
Joukkovelkakirjalainat |  | 300 000 000,00 | 100 000 000,00
Saadut ennakot |  | 84 162,80 | 83 264,78
Ostovelat |  | 10 677 112,57 | 9 091 411,75
Velat saman konsernin yrityksille | 17, 18 | 473 491 420,90 | 478 115 095,80
Velat yhteisyrityksille | 17, 18 | — | 3 050 111,71
Lainat |  | 13 076 923,08 | 288 381 846,08
Muut velat |  | 7 626 624,48 | 5 303 900,85
Siirtovelat 1) | 18 | 21 704 819,15 | 16 298 864,13
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä |  | 826 661 062,98 | 900 324 495,10
Vieras pääoma yhteensä |  | 1 393 342 653,23 | 1 432 737 840,31
Vastattavaa yhteensä |  | 2 784 249 229,05 | 2 940 914 733,09

187

Rahoituslaskelma

Euroa | 2024 | 2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |
Voitto/tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja | -38 296 511,39 | 46 865 301,24
Oikaisut |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 24 400 008,76 | 24 584 732,95
Rahoitustuotot ja -kulut | -12 677 819,00 | -95 450 986,94
Muut oikaisut | -40 408,04 | -22 698,02
Muut tuotot ja kulut, joihin ei liity maksua | 638 061,52 | -1 343 010,46
Liiketoiminnan rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta | -25 976 668,15 | -25 366 661,23
Käyttöpääoman muutos |  |
Lyhytaikaisten korottomien liikesaamisten lisäys (-)/vähennys (+) | 62 847 182,16 | 38 774 072,95
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+)/vähennys (-) | -31 064 272,36 | -53 182 687,53
Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja | 5 806 241,65 | -39 775 275,81
Maksetut korot ja muut rahoituskulut | -76 970 351,54 | -71 674 270,59
Saadut korot | 43 317 667,14 | 46 856 606,88
Saadut osingot ja pääomanpalautukset | 211 158 638,32 | 120 742 785,78
Maksetut verot | -4 751 651,06 | 2 092 004,18
Liiketoiminnan rahavirta | 178 560 544,51 | 58 241 850,44

Euroa | 2024 | 2023
Investointien rahavirta |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | -1 010 374,08 | -783 162,79
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot | 258 789,01 | 25 890,00
Sijoitukset tytäryhtiöosakkeisiin | — | -68 393 006,72
Ostetut tytäryhtiöosakkeet | -580 063,54 | —
Myönnetyt lainat | -44 698 203,66 | -118 782 614,24
Lainasaamisten takaisinmaksut | 22 862 693,45 | 71 141 168,28
Investointien rahavirta | -23 167 158,82 | -116 791 725,47
Rahoituksen rahavirta |  |
Maksetut osingot | -174 184 712,20 | -171 667 083,40
Omien osakkeiden hankkiminen | — | -9 756 325,65
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 350 000 000,00 | 214 000 000,00
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut | -320 815 793,26 | -99 502 052,90
Lyhytaikaisten lainojen nostot | 333 652 285,08 | 195 677 679,51
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | -404 638 405,82 | -112 524 409,33
Konsernitilisaamisten ja -velkojen muutos, netto | 4 564 262,01 | -97 166 824,86
Saatu konserniavustus | 75 000 000,00 | 85 200 000,00
Rahoituksen rahavirta | -136 422 364,19 | 4 260 983,37
Rahavarojen nettomuutos | 18 971 021,50 | -54 288 891,66
Rahavarat tilikauden alussa | 100 717 703,28 | 155 006 594,94
Rahavarat tilikauden lopussa | 119 688 724,78 | 100 717 703,28
| 18 971 021,50 | -54 288 891,66

188

Emoyhtiön tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Emoyhtiön tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Konsernin emoyhtiön, Tietoevry Oyj:n, tilinpäätös laaditaan Suomen tilinpäätössäännösten mukaisesti.
Tietoevry Oyj (y-tunnus 0101138-5) on IT-palveluihin ja ohjelmistotuotteisiin keskittyvä Suomen lainsäädännön
mukaisesti perustettu julkinen suomalainen osakeyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Espoo: Keilalahdentie 2-4, 02101
Espoo, Suomi ja se on listattu NASDAQ Helsingissä ja Tukholmassa sekä Oslon Pörssissä. Hallitus hyväksyi
tilinpäätöksen 3. maaliskuuta 2025. Osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on oikeus hyväksyä tai hylätä
tilinpäätös sen julkistamisen jälkeen. Yhtiökokouksella on mahdollisuus tehdä päätös tilinpäätöksen
muuttamisesta.
Valuuttamääräiset erät
Valuuttamääräiset tapahtumat kirjataan tapahtumapäivän vaihtokurssiin. Valuuttamääräisten tase-erien
arvostuksessa käytetään tilikauden viimeisen päivän keskimääräistä vaihtokurssia. Valuuttamääräisiä eriä
suojataan johdannaissopimusten avulla.
Nettovelkoihin liittyvät kurssivoitot ja -tappiot tuloutetaan tuloslaskelmassa rahoituserinä, kun taas muut
kurssivoitot tai -tappiot sisältyvät liikevoittoon. Johdannaissopimusten arvostuksesta johtuvat kurssivoitot ja -
tappiot raportoidaan niiden luonteesta riippuen joko rahoituserissä tai liikevoittoon kuuluvina.
Liikevaihto
Liikevaihtoon luetaan sisäiset palveluveloitukset ja myyntisaamisten kurssierot vähennettynä välillisillä veroilla
kuten arvonlisäveroilla.
Liiketoiminnan muut tuotot
Liiketoiminnan muut tuotot koostuvat käyttöomaisuuden luovutusvoitosta, konserniyrityksen purkuvoitosta,
vuokratuotoista sekä johdannaisten kurssivoitoista.
Eläkejärjestelyt
Yhtiön eläkevastuiden hallinnoinnista vastaavat eläkevakuutusyhtiöt. Kaikki yhtiön eläkevastuut on katettu
täysimääräisesti.
Rahoitusinstrumentit
Yhtiö soveltaa kirjanpitolain 5 luvun 2a pykälää ja arvostaa rahoitusinstrumentit aluksi käypään arvoon.
Katso rahoitusinstrumenttien kirjanpitokäytännöt konsernitilinpäätöksen liitetiedosta 23.
Tilinpäätössiirrot
Konserniavustukset esitetään tilinpäätössiirtoina.
Käyttöomaisuuden arvostus
Käyttöomaisuus arvostetaan suunnitelman mukaisilla poistoilla vähennettyyn hankintamenoon.
Poistosuunnitelma perustuu kunkin omaisuuserän arvioituun käyttöaikaan ja tasaeräpoistoihin.
Yhtiö soveltaa seuraavia käyttöaikoja:

| Vuotta
Aineeton omaisuus (ohjelmistot) | 3
Muut pitkävaikutteiset menot | 3–10
Tavaramerkki | 6
Liikearvo | 10
Rakennukset | 25–40
Tietojenkäsittelylaitteet 1) | 3–5
Muut koneet ja laitteet | 5
Muu aineellinen omaisuus | 5

1) PC-tietokoneiden hankintameno kirjataan kuluksi toteutumishetkellä.
Tuloverot
Tuloslaskelmaan sisältyvät tuloverot perustuvat tilikauden verotettavaan tulokseen, paikallisiin verosäännöksiin
sekä aiempiin verovuosiin liittyviin oikaisuihin. Laskennalliset verovelat ja -saamiset on käsitelty erillisessä
liitetiedossa.
189

1. Liikevaihto

Euroa | 2024 | 2023
Sisäiset palveluveloitukset | 159 318 730,62 | 174 294 044,70
Yhteensä | 159 318 730,62 | 174 294 044,70

Liikevaihto maittain | 2024 | 2023
Suomi | 43 167 539,20 | 45 947 589,09
Ruotsi | 38 869 412,80 | 45 319 419,39
Norja | 42 786 739,09 | 52 331 500,38
Muut | 34 495 039,53 | 30 695 535,84
Yhteensä | 159 318 730,62 | 174 294 044,70

2. Liiketoiminnan muut tuotot

Euroa | 2024 | 2023
Vuokratuotot | 14 447 526,94 | 20 152 040,14
Muut tuotot | 4 178 070,10 | 11 621 169,57
Yhteensä | 18 625 597,04 | 31 773 209,71

3. Henkilöstökulut

Euroa | 2024 | 2023
Palkat ja palkkiot | 13 008 716,15 | 13 644 978,01
Eläkekulut | 2 449 309,08 | 1 352 796,53
Muut henkilösivukulut | 354 441,83 | 470 722,17
Yhteensä | 15 812 467,06 | 15 468 496,71

Emoyhtiön henkilöstömäärä keskimäärin vuonna 2024 oli 90 j a edellisvuonna 92.
4. Liiketoiminnan muut kulut

Euroa | 2024 | 2023
Tieto- ja viestintätekniikka | 29 329 901,99 | 28 581 673,92
Sisäiset palveluveloitukset | 110 178 705,59 | 120 652 091,20
Toimitilojen kulut | 13 841 600,21 | 19 879 920,12
Asiantuntijapalvelut ja markkinointi | 16 924 039,36 | 20 989 127,91
Johdannaisten kurssitappiot | 4 165 123,88 | 11 227 622,14
Muut liiketoiminnan kulut | 14 266 811,20 | 13 269 275,13
Yhteensä | 188 706 182,23 | 214 599 710,42

Tilintarkastajien palkkiot

Euroa | 2024 | 2023
Tilintarkastuspalkkiot | 778 000,00 | 748 000,00
Kestävyysselvityksen varmentaminen | 108 000,00 | —
Tilintarkastuspalkkiot, muut | 229 000,00 | 253 300,00
Muut palvelut | 120 000,00 | 30 000,00
Yhteensä | 1 235 000,00 | 1 031 300,00

5. Johdon palkkiot
Katso liitetieto 11 konsernitilinpäätöksen liitetiedoista.
190

6. Rahoitustuotot ja -kulut

Euroa | 2024 | 2023
Osinkotuotot |  |
Osinkotuotot saman konsernin yrityksiltä | 210 935 019,62 | 120 333 905,61
Osinkotuotot yhteisyrityksiltä | — | 408 767,77
Osinkotuotot muilta yrityksiltä | 105,93 | 112,40
| 210 935 125,55 | 120 742 785,78
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 17 991 714,21 | 7 158 371,56
Muilta | 60 874 633,41 | 102 703 903,09
| 78 866 347,62 | 109 862 274,65
Sijoitusten arvonalentumiset ja muut oikaisut, netto 1) | -165 340 755,15 | —
Korko- ja muut rahoituskulut |  |
Saman konsernin yrityksille | -11 782 285,73 | -8 724 272,80
Muille | -100 000 613,29 | -126 429 800,69
| -111 782 899,02 | -135 154 073,49
Yhteensä | 12 677 819,00 | 95 450 986,94

1) Liittyy pääasiassa tytäryhtiöosakkeiden arvonalentumisiin, katso liitetieto 10.
7. Tuloverot

Euroa | 2024 | 2023
Tilikauden tuloverot tilinpäätössiirroista | 20 340 059,19 | 14 994 126,22
Tilikauden tuloverot varsinaisesta toiminnasta | -13 123 284,47 | -13 562 980,59
Edellisten tilikausien verot | -3 158,12 | 706 812,50
Yhteensä | 7 213 616,60 | 2 137 958,13

191

8. Aineettomat hyödykkeet

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Aineettomat oikeudet |  |
Hankintameno 1.1. | 24 249 592,04 | 24 249 592,04
Hankintameno 31.12. | 24 249 592,04 | 24 249 592,04
Kertyneet poistot 1.1. | 20 405 362,68 | 18 405 050,93
Tilikauden poisto | 1 994 495,40 | 2 000 311,75
Kertyneet poistot 31.12. | 22 399 858,08 | 20 405 362,68
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 849 733,96 | 3 844 229,36
Liikearvo |  |
Hankintameno 1.1. | 212 149 583,27 | 212 149 583,27
Hankintameno 31.12. | 212 149 583,27 | 212 149 583,27
Kertyneet poistot 1.1. | 86 399 628,49 | 65 184 670,21
Tilikauden poisto | 21 214 958,28 | 21 214 958,28
Kertyneet poistot 31.12. | 107 614 586,77 | 86 399 628,49
Kirjanpitoarvo 31.12. | 104 534 996,50 | 125 749 954,78
Muut pitkävaikutteiset menot |  |
Hankintameno 1.1. | 20 667 455,82 | 20 214 412,39
Lisäykset | 717 334,09 | 469 553,14
Vähennykset | -115 435,46 | -16 509,71
Hankintameno 31.12. | 21 269 354,45 | 20 667 455,82
Kertyneet poistot 1.1. | 18 568 837,97 | 17 542 594,60
Tilikauden poisto | 944 419,18 | 1 026 243,37
Kertyneet poistot 31.12. | 19 513 257,15 | 18 568 837,97
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 756 097,30 | 2 098 617,85
Yhteensä | 108 140 827,76 | 131 692 801,99

9. Aineelliset hyödykkeet

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Maa-alueet |  |
Hankintameno 1.1. | 60 270,13 | 60 270,13
Hankintameno ja kirjanpitoarvo 31.12. | 60 270,13 | 60 270,13
Koneet ja kalusto |  |
Hankintameno 1.1. | 34 175 059,50 | 33 864 641,83
Lisäykset | 293 040,05 | 313 609,65
Vähennykset | -127 579,55 | -3 191,98
Hankintameno 31.12. | 34 340 520,00 | 34 175 059,50
Kertyneet poistot 1.1. | 33 457 981,52 | 33 114 761,97
Tilikauden poisto | 246 135,96 | 343 219,55
Kertyneet poistot 31.12. | 33 704 117,48 | 33 457 981,52
Kirjanpitoarvo 31.12. | 636 402,52 | 717 077,98
Muut aineelliset hyödykkeet |  |
Hankintameno 1.1. | 37 370,30 | 37 370,30
Hankintameno 31.12. | 37 370,30 | 37 370,30
Kirjanpitoarvo 31.12. | 37 370,30 | 37 370,30
Yhteensä | 734 042,95 | 814 718,41

192

10. Sijoitukset

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Tytäryhtiöosakkeet |  |
Hankintameno 1.1. | 2 401 510 653,24 | 2 333 141 681,29
Lisäykset | 580 063,54 | 68 393 006,72
Vähennykset | -223 512,77 | -24 034,77
Siirrot erien välillä | 1 619 893,60 | —
Arvonalentumiset 1) | -168 840 755,15 | —
Hankintameno 31.12. | 2 234 646 342,46 | 2 401 510 653,24
Kirjanpitoarvo 31.12. | 2 234 646 342,46 | 2 401 510 653,24
Yhteisyritysosakkeet |  |
Hankintameno 1.1. | 2 619 893,60 | 2 619 893,60
Siirrot erien välillä | -2 619 893,60 | —
Hankintameno 31.12. | — | 2 619 893,60
Kirjanpitoarvo 31.12. | — | 2 619 893,60
Muut osakkeet |  |
Hankintameno 1.1. | 153 446,34 | 153 446,34
Hankintameno 31.12. | 153 446,34 | 153 446,34
Kirjanpitoarvo 31.12. | 153 446,34 | 153 446,34
Yhteensä | 2 234 799 788,80 | 2 404 283 993,18

1) Suurin osa liittyy Tech Services toiminta-alueeseen liittyvien tytäryhtiöosakkeiden alaskirjaukseen. Katso myös liitetieto 14 konsernitilinpäätöksen
liitetiedoista.
Tytäryhtiöosakkeet
Katso liitetieto 28 konsernitilinpäätöksen liitetiedoista.
Emoyhtiön omistamat liikkeenjohtovastuulla toimivat yhteisyritykset
Katso liitetieto 29 konsernitilinpäätöksen liitetiedoista.
11. Pitkäaikaiset saamiset

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Saamiset samaan konserniin kuuluvilta yrityksiltä |  |
Lainasaamiset | 94 116 207,08 | 90 205 736,24
Yhteensä | 94 116 207,08 | 90 205 736,24
Saamiset muilta yrityksiltä |  |
Pitkäaikaiset johdannaissaamiset 1) | 11 807 520,06 | 15 466 006,94
Muut saamiset | 1 766 868,40 | 635 032,96
Yhteensä | 13 574 388,46 | 16 101 039,90

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 21.
12. Lyhytaikaiset saamiset

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Saamiset samaan konserniin kuuluvilta yrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 18 112 825,04 | 6 694 092,67
Lainasaamiset | 67 844 968,98 | 48 632 032,43
Muut saamiset | 4 703 403,36 | 2 827 560,88
Osinkosaamiset | — | 40 033 806,35
Konserniavustussaamiset | 102 200 000,00 | 75 000 000,00
Siirtosaamiset | 6 430 172,64 | 5 042 598,46
Yhteensä | 199 291 370,02 | 178 230 090,79
Saamiset yhteisyrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | — | 11 107,76
Yhteensä | — | 11 107,76
Saamiset muilta yrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 121 333,39 | 149 915,85
Verosaamiset | 346 274,17 | 2 808 239,71
Muut saamiset | 2 818 242,26 | 6 931 455,98
Yhteensä | 3 285 849,82 | 9 889 611,54

193

13. Siirtosaamiset

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Siirtosaamiset samaan konserniin kuuluvilta yrityksiltä |  |
Muut | 6 430 172,64 | 5 042 598,46
Siirtosaamiset muilta yrityksiltä |  |
Lisenssimaksut | 7 761 207,24 | 6 327 037,70
Vuokrat | — | 265,00
Sosiaalikulut | 18 145,34 | 22 172,62
Joukkovelkakirjalainojen diskontto- ja emittointikulut | 714 946,63 | 1 126 075,95
Muut | 2 123 730,17 | 1 492 378,73
Yhteensä 1) | 10 618 029,38 | 8 967 930,00
Yhteensä | 17 048 202,02 | 14 010 528,46

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 21.
14. Oman pääoman muutokset

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Sidottu oma pääoma |  |
Osakepääoma 1.1. | 76 555 412,00 | 76 555 412,00
Osakepääoma 31.12. | 76 555 412,00 | 76 555 412,00
Ylikurssirahasto 1.1. | 13 791 579,51 | 13 791 579,51
Ylikurssirahasto 31.12. | 13 791 579,51 | 13 791 579,51
Sidottu oma pääoma yhteensä | 90 346 991,51 | 90 346 991,51
Vapaa oma pääoma |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 1.1. | 1 207 617 299,52 | 1 207 617 299,52
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12. | 1 207 617 299,52 | 1 207 617 299,52
Voitto edellisiltä tilikausilta 1.1. | 210 119 003,75 | 271 844 438,58
Omien osakkeiden osto | — | -9 756 325,65
Osingonjako | -174 184 712,20 | -171 667 083,40
Voitto edellisiltä tilikausilta 31.12. | 35 934 291,55 | 90 421 029,53
Tilikauden voitto | 56 190 167,96 | 119 697 974,22
Vapaa oma pääoma yhteensä | 1 299 741 759,03 | 1 417 736 303,27
Oma pääoma yhteensä | 1 390 088 750,54 | 1 508 083 294,78
Laskema jakokelpoisesta vapaasta omasta pääomasta |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 1 207 617 299,52 | 1 207 617 299,52
Edellisten tilikausien voitto | 35 934 291,55 | 90 421 029,53
Tilikauden voitto | 56 190 167,96 | 119 697 974,22
Yhteensä | 1 299 741 759,03 | 1 417 736 303,27
Emoyhtiön osakepääoman jakautuminen |  |
Osakkeiden lukumäärä | 118 640 150 | 118 425 771
Euroa | 76 555 412,00 | 76 555 412,00

194

15. Pakolliset varaukset

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Uudelleenjärjestelyvaraukset | 250 066,86 | 30 952,00
Muut varaukset | 38 685,48 | 33 277,11
Yhteensä | 288 752,34 | 64 229,11

16. Pitkäaikainen vieras pääoma

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Joukkovelkakirjalainat | — | 300 000 000,00
Lainat | 550 153 846,14 | 212 389 860,56
Pitkäaikaiset johdannaisvelat 1) | 16 527 744,11 | 20 018 003,73
Siirtovelat | — | 5 480,92
Yhteensä | 566 681 590,25 | 532 413 345,21

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 21.
31.12.2023 joukkovelkakirjalainan käypä arvo tilinpäätöshetken markkinahinnan mukaan oli 291 423 000 euroa).
17. Lyhytaikainen vieras pääoma

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Velat samaan konserniin kuuluville yrityksille |  |
Ostovelat | 9 632 222,36 | 9 195 407,57
Muut velat sisältäen konsernitilivelan | 454 695 743,48 | 454 335 076,44
Siirtovelat | 9 163 455,06 | 14 584 611,79
| 473 491 420,90 | 478 115 095,80
Velat yhteisyrityksille |  |
Muut velat sisältäen konsernitilivelan | — | 3 050 111,71
| — | 3 050 111,71
Velat muille yrityksille |  |
Joukkovelkakirjalainat | 300 000 000,00 | 100 000 000,00
Saadut ennakot | 84 162,80 | 83 264,78
Ostovelat | 10 677 112,57 | 9 091 411,75
Lainat | 13 076 923,08 | 288 381 846,08
Muut velat | 7 626 624,48 | 5 303 900,85
Siirtovelat 1) | 21 704 819,15 | 16 298 864,13
| 353 169 642,08 | 419 159 287,59
Yhteensä | 826 661 062,98 | 900 324 495,10

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 21.
Lainat, muut saamiset ja rahoitusvelat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron
menetelmää. Niiden kirjanpitoarvojen ja käypien arvojen arvioidaan vastaavan toisiaan, lukuunottamatta
kiinteäkorkoista joukkovelkakirjalainaa, jonka kirjanpitoarvoa ei ole oikaistu vastaamaan käypää arvoa.
Joukkovelkakirjalainan käypä arvo tilinpäätöshetken markkinahinnan mukaan oli 298 284 000 euroa 31.12.2024
(98 124 000 euroa 31.12.2023). Tietoevry allekirjoitti 300 milj. euron kaksivuotisen luottofasiliteetin
joukkovelkakirjalainan uudelleenrahoittamiseksi, katso liitetieto 20 konsernitilinpäätöksen liitetiedoista.
195

18. Siirtovelat

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Siirtovelat samaan konserniin kuuluville yrityksille |  |
Palvelumaksut | 9 146 604,31 | 14 501 872,02
Korot | 16 850,75 | 82 739,77
| 9 163 455,06 | 14 584 611,79
Muut siirtovelat |  |
Lomapalkka ja siihen liittyvät henkilösivukulut | 1 757 384,09 | 1 640 265,30
Muut palkat ja niihin liittyvät henkilösivukulut | 1 582 731,48 | 1 994 383,79
Muut sosiaalikulut | 261 004,73 | 302 655,77
Korot 1) | 12 123 159,21 | 8 754 944,83
Muut | 5 980 539,64 | 3 606 614,44
| 21 704 819,15 | 16 298 864,13
Yhteensä | 30 868 274,21 | 30 883 475,92

1) Vertailutiedot on päivitetty, katso liitetieto 21.
19. Laskennalliset verosaamiset ja verovelat

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Laskennalliset verosaamiset |  |
Jaksotuseroista | 428 868,30 | 6 655,42
Yhteensä | 428 868,30 | 6 655,42
Laskennalliset verovelat |  |
Tilinpäätössiirroista | 105 814,59 | 5 873,78
Yhteensä | 105 814,59 | 5 873,78

Laskennallisia verosaamisia ja -velkoja ei ole kirjattu taseeseen.
20. Vastuusitoumukset

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Konserniyritysten puolesta |  |
Takaukset | 241 291 272,99 | 224 781 619,93
Muut omat vastuut |  |
Vuonna 2025 (2024) maksettavat vuokravastuut | 6 910 519,70 | 7 316 116,50
Myöhemmin maksettavat vuokravastuut | 14 370 940,35 | 16 130 320,09
Vuonna 2025 (2024) maksettavat leasingvastuut 1) | 407 181,30 | 333 901,00
Myöhemmin maksettavat leasingvastuut 1) | 395 102,67 | 354 096,37
Kolmansien osapuolten puolesta |  |
Takaukset | 22 689 588,97 | 23 431 867,3

1) Leasingsopimukset ovat pääsääntöisesti kolmivuotisia eikä niihin liity lunastusehtoja.
Yllämainittujen vakuuksien ja vastuusitoumusten lisäksi emoyhtiö on antanut vakuuden toimittavan yhtiön
puolesta liittyen joihinkin merkittäviin asiakassopimuksiin.
196

21. Johdannaiset
Johdannaissopimusten nimellisarvot
Sisältää bruttomääräiset nimellisarvot kaikista sopimuksista, jotka eivät ole vielä erääntyneet tai joita ei ole
suljettu. Avoinna oleva nimellisarvo ei välttämättä mittaa tai osoita markkinariskiä, sillä joidenkin sopimusten riski
voi kumoutua toisten sopimusten kautta.

Euroa | 31.12.2024 | 31.12.2023
Valuuttajohdannaissopimukset | 602 846 898,94 | 630 995 010,27
Koronvaihtosopimukset | 280 000 000,00 | 280 000 000,00

Johdannaissopimusten käyvät arvot
Valuuttajohdannaisten käyvät arvot on laskettu käyttäen tilinpäätöspäivän valuuttakursseja ja
korkonoteerauksia.
Koronvaihtosopimukset on uudelleenluokiteltu siirtosaamisista ja -veloista pitkäaikaisiin saamisiin ja velkoihin
niiden erääntymisajan perusteella. Vertailutiedot on päivitetty vastaavasti.

Johdannaissopimusten nettomääräiset käyvät arvot | 31.12.2024 | 31.12.2023
Valuuttajohdannaissopimukset | -5 205 086,24 | 3 545 431,67
Koronvaihtosopimukset | -4 720 224,05 | -4 551 996,79

Johdannaissopimuksia on käytetty vain taloudelliseen suojaukseen.

Johdannaissopimusten käyvät positiiviset arvot, brutto | 31.12.2024 | 31.12.2023
Valuuttajohdannaissopimukset | 2 857 564,08 | 8 641 211,39
Koronvaihtosopimukset | 11 807 520,06 | 15 466 006,94

Johdannaissopimusten käyvät negatiiviset arvot, brutto | 31.12.2024 | 31.12.2023
Valuuttajohdannaissopimukset | -8 062 650,35 | -5 095 779,72
Koronvaihtosopimukset | -16 527 744,11 | -20 018 003,73

Käypään arvoon arvostetut rahoitusvarat ja -velat
Katso liitetieto 23 konsernitilinpäätöksen liitetiedoista.
22. Rahoitusriskien hallinta
Tietoevryn operatiiviset rahoitustoiminnot on keskitetty konsernirahoitukseen, joka toimii emoyhtiössä.
Konsernirahoitus vastaa konsernin rahoitusriskien hallinnasta sekä riittävän likviditeettiaseman ylläpitämisestä.
Tietoevryn hallituksen hyväksymä konsernin rahoituspolitiikka määrittää periaatteet ja määritelmät likviditeetti-,
korko-, valuutta- ja vastapuoliriskien hallintaan. Rahoituspolitiikka kuvaa lisäksi vastuunjaon rahoitusriskien
hallinnassa. Konserni seuraa rahoitusriskien kehitystä säännöllisesti.
Rahoitusriskejä arvioidaan, mitataan ja hallinnoidaan konsernitasolla. Katso konsernitilinpäätöksen liitetieto 20.
Varojenjakoehdotus
Emoyhtiön jakokelpoinen oma pääoma on 1 299 741 759,03 euroa ja se koostuu sijoitetun vapaan oman
pääoman rahastosta 1 207 617 299,52 euroa ja kertyneistä voittovaroista 92 124 459,51 euroa, josta tilikauden
tulos on 56 190 167,96 euroa.
Hallitus ehdottaa, että jakokelpoinen oma pääoma käytetään seuraavasti:
• osakkeenomistajille jaetaan yhteensä 1,50 euroa osakkeelta (yhteensä 177 892 366,50 euroa) osinkona
kertyneistä voittovaroista ja/tai varojen jakamisena sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta
• loput 1 121 849 392,53 euroa jätetään omaan pääomaan.
Hallituksen näkemyksen mukaan ehdotettu voitonjako ei vaaranna yhtiön maksukykyä.
197

TOIMINTAKERTOMUKSEN, KESTÄVYYSSELVITYKSEN JA TILINPÄÄTÖKSEN ALLEKIRJOITUKSET SEKÄ TILINPÄÄTÖSMERKINTÄ
Sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu konsernitilinpäätös ja emoyhtiön tilinpäätös antavat
oikean ja riittävän kuvan sekä konsernin että emoyhtiön varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä
voitosta tai tappiosta 31.12.2024.
Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus sekä konsernin että emoyhtiön liiketoiminnan
kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä ja muusta konsernin
ja emoyhtiön tilasta.
Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysselvitys on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja
raportointistandardeja sekä asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (taksonomia-asetus).

Tilinpäätöksen, toimintakertomuksen ja kestävyysselvityksen allekirjoitukset |  |  | Tilinpäätösmerkintä
Espoo, 3. maaliskuuta 2025 |  |  | Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu
|  |  |  |  | kertomus.
|  |  |  |  | Espoo, 3. maaliskuuta 2025
| Tomas Franzén |  |  |
| puheenjohtaja |  |  | Deloitte Oy
|  |  |  |  | Tilintarkastusyhteisö
Harri-Pekka Kaukonen | Bertil Carlsén | Elisabetta Castiglioni | Liselotte Hägertz Engstam |  |
varapuheenjohtaja |  |  |  |  | Jukka Vattulainen
|  |  |  |  | KHT
Katharina Mosheim | Gustav Moss | Petter Söderström | Anders Palklint |  |
| Thomas Slettemoen | Kimmo Alkio |  |  |
|  | toimitusjohtaja |  |  |

198
TILINTARKASTUSKERTOMUS
Tietoevry Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Tietoevry Oyj:n (y-tunnus 0101138-5) tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2024. Tilinpäätös sisältää konsernin tuloslaskelman, laajan tuloslaskelman, taseen, rahavirtalaskelman, laskelman oman pääoman
muutoksista ja liitetiedot, mukaan lukien olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön tuloslaskelman, taseen, rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset
eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole
suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 7.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
199
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon
tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä
johtuvan olennaisen virheellisyyden riski.

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikka on huomioitu tilintarkastuksessa
Liikevaihdon tuloutus |
Katso konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja liitetieto 6. Tietoevry Oyj –konsernin liikevaihto oli EUR 2 802,6 (2 851,4) miljoonaa. Liikevaihto koostuu pääosin jatkuvista palveluista, ohjelmistoratkaisuista ja konsultoinnista. Tämän lisäksi yhtiöllä on kiinteähintaisia projekteja. Jatkuvien palveluiden, ohjelmistoratkaisuiden ja konsultoinnin palvelusopimuksista kirjattava liikevaihto perustuu palveluvolyymeihin tai aikaan ja materiaaleihin, jotka tuloutetaan palvelun luovuttamisen mukaan. Kiinteähintaisia projekteja sisältävistä sopimuksista liikevaihto kirjataan raportointipäivään mennessä toimitettujen palvelujen perusteella suhteessa tarjottavien palvelujen kokonaismäärään. Liikevaihto on keskeinen talouden mittari, joka koostuu suuresta toimintatapahtumien volyymista. Tästä johtuen tietojärjestelmien kontrollien toimivuus korostuu liikevaihdon tuloutuksessa. Merkittävä osa liikevaihdosta tuloutuu automaattisesti IT-järjestelmissä myynnin suoritevelvoitteen täyttymisen perusteella. Liikevaihdon tuloutus merkittävyytensä vuoksi vaatii erityistä huomiota sekä kirjanpidon että tilintarkastuksen näkökulmasta. | Olemme arvioineet tulouttamiseen liittyviä konsernin tietojärjestelmiä tarkistamalla järjestelmiin pääsyn ja muutostenhallinnan kontrolleja. Myynnin tulouttamiseen liittyvien prosessien läpikäynnin yhteydessä olemme arvioineet merkittävien myyntitapahtumalajien osalta keskeisten kontrollien rakenteen toimivuutta sekä arvioineet kyseisten kontrollien toiminnan tehokkuutta. Olemme analysoineet liikevaihdon tileille kirjautuvia tapahtumia tunnistaaksemme automatisoitujen prosessien kautta sekä manuaalisesti kirjatut liiketapahtumat hyödyntämällä data-analytiikkaa. Olemme kohdentaneet aineistotarkastustoimenpiteitämme korkeamman riskin transaktioihin riskiarviomme perusteella. Palvelujen myynnin aineistotarkastustoimenpiteemme sisälsivät muun muassa liikevaihtotapahtumien testausta, jonka tarkoituksena on varmistua tulouttamisen oikeellisuudesta tilikauden aikana ja tilikauden vaihteessa. Kiinteähintaisten projektien virheellisen tuloutuksen riskiin kohdistuvien aineistotarkastustoimenpiteidemme pääpaino on ollut johdon käyttämässä harkinnassa projekteja koskevia arvioita tehtäessä. Valitsimme sopimuksista otoksen ja analysoimme tehtyjä arvioita ennustettujen kustannusten ja tuottojen perusteella. Täsmäytimme tuottoennusteen myyntisopimukseen ja varmistimme tulouttamismenettelyn asianmukaisuuden sopimusehtoihin nähden. Laskimme myyntituoton uudelleen valmistusasteen perusteella ja arvioimme projektien valmiusasteen oikeellisuutta vertaamalla yhtiön kirjanpitoaineiston mukaisia toteutuneita kustannuksia projektin arvioituihin kokonaiskustannuksiin.

200

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikka on huomioitu tilintarkastuksessa
Liikearvon arvonalentuminen |
Katso konsernitilinpäätöksen liitetieto 14. Liikearvon määrä on konsernitaseessa EUR 1 648,2 (1 907,3) miljoonaa. Liikearvo arvostetaan arvonalentumistappioilla vähennettyyn hankintamenoon. Liikearvolle tehdään vuosittainen arvonalentumistesti IAS 36 Omaisuuserien arvonalentumisstandardin mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille. Liikearvon arvonalentumistestauksen tuloksena Tietoevry päätyi siihen, että kirjanpitoarvo ylitti Tietoevry Tech Services -liiketoimintayksikön rahavirtaa tuottavan yksikön kerrytettävissä olevan rahamäärän ja kirjasi 200,0 miljoonan euron ei-rahavirtavaikutteisen arvonalentumistappion. Arvonalentumistestauksiin liittyy merkittäviä johdon arvioita tulevaan liiketoiminnan kehitykseen, kassavirtoihin ja diskonttokorkoon liittyen. Konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 14 on selostettu ja esitetty johdon soveltamat keskeiset olettamat. | Johdon laatimien arvonalentumistestausten tarkastuksessa olemme suorittaneet toimenpiteitä olennaisiin arvonalentumistestauksen piirissä olleisiin rahavirtaa tuottaviin yksiköihin, sekä arvioineet arvonalentumistestaukseen liittyvien kontrollien asianmukaisuutta. Rahavirtaa tuottavan yksikön liiketoiminnasta kerrytettävissä oleva rahamäärä perustuu arvonalentumistestauksessa käyttöarvolaskelmiin. Näissä laskelmissa ennakoidut rahavirrat perustuvat konsernin johdon määrittämiin taloudellisiin suunnitelmiin, jotka kattavat viiden vuoden ajanjakson. Olemme arvioineet merkittäviä olettamia rahavirtaa tuottavien yksiköiden osalta: • Olemme verranneet johdon käyttämiä kasvu- ja kannattavuusolettamia historialliseen toteutuneeseen kehitykseen. • Olemme verranneet laskelmissa käytettyjä arvioita vahvistettuihin budjetteihin ja strategisiin suunnitelmiin. • Olemme varmistaneet Deloitten arvonmääritysasiantuntijoita hyödyntäen, että diskonttokorot ja pitkän aikavälin kasvuennusteet ovat johdonmukaisia markkinoilta saatavan informaation kanssa. • Olemme arvioineet arvonalentumistestauslaskelman laskentateknistä asianmukaisuutta. Olemme arvioineet myös arvonalentumistestauksesta annettuja liitetietoja.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole sellaisia tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja, joista olisi viestittävä kertomuksessamme. Konsernitilinpäätöksen tai emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole EU-asetuksen 537/2014 10 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä olennaisen virheellisyyden riskejä.

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että
tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä
valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että
tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin
tehdä niin.
201
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme.
Kohtuullinen varmuus on korkea varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi aiheutua
väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme
lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä
johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan
sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että
pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella
johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on,
että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole
riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen,
ettei emoyhtiö tai konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa
oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä
konserniin kuuluvia yhteisöjä tai liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme konsernin tilintarkastusta varten suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja läpikäynnistä.
Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät
puutteellisuudet, jotka tunnistamme tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi
kohtuudella ajatella vaikuttavan riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat
tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä
aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voisi kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
202
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana vuodesta 2018 alkaen, yhtäjaksoisesti 7 vuotta.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää toimintakertomukseen ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa
tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen antamispäivää ja odotamme saavamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa
hankkimamme tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen sovellettavia
säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kestävyysraporttia
koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme muuhun informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys,
meidän on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
Espoossa, 3. maaliskuuta 2025
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT
203
KESTÄVYYSSELVITYKSEN VARMENNUSKERTOMUS
Tietoevry Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on Tietoevry Oyj:n (0101138-5) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernikestävyysselvitys tilikaudelta 1.1.–
31.12.2024.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että konsernikestävyysselvityksessä ei ole kaikilta olennaisilta osiltaan noudatettu
• kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
• kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Tietoevry Oyj on yksilöinyt tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen olennaisuusanalyysi), sekä tietojen merkitsemisen kirjanpitolain 7 luvun 22
§:ssä tarkoitetulla tavalla.
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista konsernikestävyysselvityksen merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa
kyseistä säännöstä ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernikestävyysselvityksen varmentamisen rajoitetun varmuuden antavana toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia
ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa Kestävyysraportointitarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Muu seikka
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Tietoevry Oyj:n kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernikestävyysselvitys on laadittu ja varmennettu ensimmäistä kertaa tilikaudelta 1.1.–31.12.2024. Lausuntomme ei kata
konsernikestävyysselvityksessä esitettyjä vertailutietoja. Lausuntoamme ei ole mukautettu tämän seikan osalta.
204
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset
eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien
eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Tietoevry Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysselvityksestä sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty prosessi, jolla on yksilöity tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia varten ja tietojen merkitseminen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, sekä
• siitä, että konsernikestävyysselvityksessä on noudatettu kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852
artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia;
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia konsernikestävyysselvityksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysselvityksen laatimisessa
Kestävyysselvityksen laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja valintoja. Kestävyysraportoinnille on myös
luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
Lisäksi raportoidessaan tulevaisuuteen suuntautuvia tietoja yhtiön on esitettävä mahdollisia tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista toimista näihin tapahtumiin liittyen. Todellinen
lopputulos saattaa olla erilainen, koska ennustetut tapahtumat eivät aina toteudu odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden siitä, onko konsernikestävyysselvityksessä väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun
varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan
päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsernikestävyysselvityksen perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat konsernikestävyysselvityksen olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan
tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva
olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista
esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
205
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä, ja ovat niitä suppeampia. Valittavien
varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden
antavassa toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.

Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Haastattelimme yrityksen johtoa sekä kestävyysselvityksen sisältämien tietojen keräämisestä ja raportoinnista vastaavia henkilöitä konsernitasolla ja tytäryhtiöissä, sekä organisaation eri tasoilla ja liiketoiminta-alueilla. • Hankimme haastatteluilla käsityksen yrityksen kestävyysraportointiprosessista, sisäisistä kontrolleista sekä tietojärjestelmistä kestävyysraportointiprosessiin liittyen. • Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin soveltuvin osin, ja arvioimme, tukevatko ne kestävyysselvitykseen sisältyvää informaatiota. • Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin osalta arvioimme yrityksen suorittaman prosessin toteuttamista suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että kaksoisolennaisuusarvioinnista annetut tiedot ovat ESRS-standardien mukaisia. • Arvioimme, täyttääkö kestävyysselvitys olennaisia kestävyysteemoja koskevat ESRS-standardien vaatimukset olennaisilta osin. • EU-taksonomiatietojen osalta hankimme käsityksen prosessista, joilla yritys on määritellyt taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme näistä annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.

Espoossa, 3. maaliskuuta 2025
Deloitte Oy
Kestävyystarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KRT
206
Riippumattoman tilintarkastajan raportti Tietoevry Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Tietoevry Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on Tietoevry Oyj:n (0101138-5) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös (549300EW2KM4KROKQV31-2024-12-31-
fi.zip) tilikaudelta 1.1. – 31.12.2024.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen (ESEF-tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa ESEF RTS artiklan 3 mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen ESEF RTS:n vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten,
ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös
merkitty olennaisilta osin komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000
mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.
207
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuu tilintarkastajan harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen
sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Tietoevry Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen (549300EW2KM4KROKQV31-2024-12-31-fi.zip) sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja
yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta 31.12.2024 on olennaisilta osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Tietoevry Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta 1.1.2024 – 31.12.2024 on annettu tilintarkastuskertomuksellamme 3.3.2025. Tällä raportilla emme anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta
lausuntoa tai muuta varmennusjohtopäätöstä.
Espoossa, 3. maaliskuuta 2025
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT
Yhteystiedot
Tietoevry
Keilalahdentie 2–4
PL 2, 02101
02150 Espoo
www.tietoevry.com